Номер провадження: 11-сс/813/1532/22
Справа № 501/2330/22 1-кс/501/718/22
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17.11.2022 року м. Одеса

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Одеського апеляційного суду в складі:
головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю
секретаря ОСОБА_5 ,
прокурора ОСОБА_6 ,
захисника адвоката ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщення суду матеріали кримінального провадження за апеляційною скаргою захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Іллічівського міського суду Одеської області від 20 жовтня 2022 року,
ВСТАНОВИЛА:
Ухвалою Іллічівського міського суду Одеської області від 20 жовтня 2022 року в рамках кримінального провадження №0000218 від 27 квітня 2022 року, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.27, ч.4 ст.187, ч.3 ст.27 ч.1 ст.14 ч.4 ст.187 КК України, продовжено строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою терміном до 25 листопада 2022 року.
Не погоджуючись зі таким судовим рішенням, адвокат ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу в якій просить зазначену ухвалу скасувати та постановити нову ухвалу, якою відносно ОСОБА_8 застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із застосуванням електронного засобу контролю за місцем мешкання: АДРЕСА_1 та покладено обов`язки, передбачені ст.194 КПК України.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги захисник зазначив, що докази, які долучені до клопотання слідчого не доводять обґрунтованість повідомленої ОСОБА_8 підозри. При цьому слідчий суддя не надав належної оцінки доказам, що надані стороною захисту. Крім того стороною обвинувачення не доведено існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а також доцільність тримання підозрюваного під вартою.
Крім того слідчий суддя залишив поза увагою те, що ОСОБА_8 здійснює підприємницьку діяльність, має постійне джерело доходів, раніше не судимий, йому не оголошено підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, характеризується позитивно, одружений, має на утриманні неповнолітнього сина та двох літніх батьків, мати є інвалідом ІІ групи, які мешкають за однією адресою, тобто має міцні соціальні зв`язки.

Заслухавши суддю-доповідача, захисника, прокурора, в судових дебатах сторони залишилися на своїх позиціях, вивчивши матеріали провадження, перевіривши і обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.
Згідно ч. 4 ст. 199 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Відповідно до ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного під час досудового розслідування не повинен перевищувати дванадцяти місяців у кримінальному провадження щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам: - переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; - незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; - перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; - вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Так, матеріали провадження, свідчать, що ВП №1 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000218 від 27 квітня 2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.14, ч.4 ст.187, ч.4 ст.187, ч.1 ст.309 КК України.
25 серпня 2022 року в рамках вказаного кримінального провадження ОСОБА_8 затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України.
Ухвалою слідчого судді Іллічівського міського суду Одеської області від 27 серпня 2022 року відносно ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою.
28 вересня 2022 року ОСОБА_8 повідомлено про нову підозру та зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.27, ч.4 ст.187, ч.3 ст.27 ч.1 ст.14 ч.4 ст.187 КК України.
13 жовтня 2022 року старший слідчий ВП №1 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області звернувся до слідчого судді Іллічівського міського суду Одеської області із клопотанням про продовження ОСОБА_8 терміну тримання під вартою.
Таке клопотання слідчий мотивував тим, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.27, ч.4 ст.187, ч.3 ст.27 ч.1 ст.14 ч.4 ст.187 КК України. Також слідчий послався на існування ризиків того, що ОСОБА_8 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, що мають істотне значення для встановлення обставин скоєння кримінальних правопорушень та незаконно впливати на потерпілих в кримінальному провадженні.
Крім того зазначив, що закінчити досудове розслідування на даний час не є можливим, оскільки наявна необхідність в проведенні ряду слідчих та процесуальних дій, зокрема встановити особу, яка разом із ОСОБА_8 та іншими встановленими особами вступила в змову, спрямовану на заволодіння майном подружжя ОСОБА_9 , отримати висновки призначених експертиз, призначити додаткові експертизи, отримати тимчасовий доступ до матеріалів кримінального провадження, оглянути інформацію з вилучених у підозрюваних телефонів, провести інші процесуальні дії, необхідність в яких може виникнути.
Задовольняючи клопотання слідчого, слідчий суддя погодився із такими доводами сторони обвинувачення та, врахувавши відомості, передбачені ст.178 КПК України, прийшов до висновку про наявність правових підстав для продовження підозрюваному ОСОБА_8 строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Перевіривши такі висновки слідчого судді у відповідності із доводами апеляційної скарги адвоката ОСОБА_7 , суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що ухвала слідчого судді Іллічівського міського суду Одеської області від 20 жовтня 2022 року відносно ОСОБА_8 є законною та обґрунтованою.
Так, на даному етапі кримінального провадження обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_8 , кримінальних правопорушень у яких він підозрюється, підтверджується отриманими під час досудового розслідування фактичними даними, які містяться в матеріалах кримінального провадження та зазначені в клопотанні слідчого, зокрема: протоколами допитів потерпілих ОСОБА_10 та ОСОБА_11 від 28 квітня 2022 року, від 23 травня 2022 року, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_12 , протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_13 ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_14 ; протоколом обшуку від 25 серпня 2022 року, за місцем мешкання ОСОБА_8 та іншими доказами, що долучені до клопотання.
Зазначені докази, у своїй сукупності повністю доводять наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_15 у вчиненні ним кримінальних правопорушень, у яких він підозрюється.
Виходити з поняття "обґрунтована підозра", приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_15 до вчинення кримінальних правопорушень, у яких він підозрюється, в клопотанні та доданих до нього матеріалах достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри.
Крім того, слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості, визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах дані у колегії суддів є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінальних правопорушень, у яких він підозрюється.
Зазначене свідчить про неспроможність доводів апеляційної скарги захисника про необґрунтованість пред`явленої ОСОБА_8 підозри.
Крім того, з матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, за вчинення яких передбачене безальтернативне покарання у виді позбавлення волі, сам підозрюваний хоча і є особою, яка в силу ст. 89 КК України не має судимості, однак раніше неодноразово притягався до кримінальної відповідальності в тому числі за вчинення тяжких злочинів проти власності.
З урахуванням зазначеного та інших обставин кримінального провадження, даних про особу підозрюваного, а також тяжкості покарання, яке загрожуватиме ОСОБА_8 , у разі визнання його винним у вчиненні кримінальних правопорушень у яких він підозрюється, є підстави стверджувати про існування ризиків, передбачених ч. 1 ст.177 КПК України, які встановлені слідчим суддею.
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, суд оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного/обвинуваченого має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний/обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
На думку колегії суддів, слідчий суддя вірно встановив подальше існування заявлених стороною обвинувачення ризиків, зважаючи на сукупність таких обставин як тяжкість злочинів, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_8 , та відомості про особу підозрюваного, врахувавши всі обставини, що передбачені ст.178 КПК України.
Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від суду, оскільки тяжкість можливого покарання може спонукати підозрюваного переховуватися від суду. Це твердження узгоджується з практикою ЄСПЛ, зокрема позицією, викладеною у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.
Колегія суддів при цьому зазначає, що сама по собі тяжкість злочину не є єдиною визначальною умовою при встановленні ризику, проте разом з іншими обставинами, а саме, характером вчинених кримінальних правопорушень, які скоєні за попередньою змовою групою осіб, із застосуванням відповідних методів конспірації, зокрема приховуванням зовнішності, із певним ступенем організації, із застосуванням насильства до потерпілих, їх кількість (5 епізодів), з огляду також на розмір майнової шкоди, кількість потерпілих, враховуючи відомості про особу підозрюваного ОСОБА_8 , свідчить про реальне існування ризиків його переховування від органу досудового розслідування чи суду, незаконного впливу на потерпілих в кримінальному провадженні чи знищення або спотворення речей, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. На даний час вказані ризики не зменшилися та продовжують існувати.
Твердження апеляційної скарги адвоката про те, що слідчий суддя не врахував відомості про особу підозрюваного ОСОБА_8 суд апеляційної інстанції до уваги не приймає, оскільки відомості про особу підозрюваного були відомі слідчому судді під час розгляду клопотання слідчого та враховані, як під час обрання відносно нього запобіжного заходу, та і в подальшому під час його продовження.
Крім того, цілком обґрунтованими є і посилання в клопотанні слідчого на те, що для завершення досудового розслідування необхідно виконати ряд необхідних процесуальних дій, які зазначені в клопотанні слідчого.
Враховуючи вищевикладене, зазначені в апеляційній скарзі доводи, в яких захисник просить скасувати ухвалу суду, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду і не є визначеними законом підставами для скасування оскаржуваного рішення.
Істотних порушень вимог КПК України при розгляді провадження не встановлено.
Керуючись ч.2 ст.376, ст.ст. 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -
ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Іллічівського міського суду Одеської області від 20 жовтня 2022 року відносно ОСОБА_8 без змін.
Ухвала суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3