печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_3, при секретарі ОСОБА_4, за участю прокурора ОСОБА_5, захисника ОСОБА_6, підозрюваного ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання сторони кримінального провадження №0000799 від 26.07.2022 - слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В:

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_8 надійшло клопотання сторони кримінального провадження №0000799 від 26.07.2022 - слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З матеріалів клопотання вбачається, що у провадженні СВ Печерського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000799 від 26.07.2022, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263КК України.

В обґрунтовуння клопотання слідчий вказує наступне.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_1 , діючий умисно з метою наживи, у невстановлений час, місці, спосіб, придбав всупереч установленому законом порядку бойові припаси та зберігав останні за місцем свого фактичного мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , з метою збуту.

Під час здійснення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні 07.09.2022 проведено негласну слідчу (розшукову) дію, а саме контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки та аудіо-відео контроль особи, в результаті якої ОСОБА_2 (особа щодо якої застосовано заходи безпеки), отримавши заздалегідь ідентифіковані (помічені) грошові кошти, придбав у ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 , 100 боєприпасів, на суму 11 500 гривень, які ОСОБА_1 незаконно придбав, зберігав та збув всупереч установленому законом порядку бойові припаси ОСОБА_2 .

Відповідно до висновку експерта №СЕ-19/111-22/37962-БЛ від 16.09.2022 вилучені в ході огляду місця події 07.09.2022, 100 патронів належать до боєприпасів нарізної вогнепальної зброї, є гвинтівочними патронами калібру 7.62х51 mm NATO, що споряджені оболонковою кулею із свинцевим осереддям, дані патрони придатні до стрільби. Надані на дослідження 100 патронів виготовлені промисловим способом заводом армійських боєприпасів в Лейк-Сіті Lake City Army Ammunition Plant.

В подальшому, під час здійснення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні 08.11.2022 проведено негласну слідчу (розшукову) дію, а саме контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки та аудіо-відео контроль особи, в результаті якої ОСОБА_2 (особа щодо якої застосовано заходи безпеки), отримавши заздалегідь ідентифіковані (помічені) грошові кошти, придбав у ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_3 , 200 предметів візуально схожі на патрони, на суму 23 000 гривень, які ОСОБА_1 незаконно придбав, зберігав та збув всупереч установленому законом порядку ОСОБА_2 , після чого був затриманий співробітниками поліціїв порядку ст. 208 КПК України.

09.11.2022, ОСОБА_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263 КК України.

Так підозрюваний ОСОБА_1 вчинив злочини, який згідно із ст. 12 КК України відносяться до категорії тяжких злочинів та за які законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років та може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення.

Вказані ризики є реальними, стійкими, триваючими та виправдовують даний запобіжний захід.

Слідчий вказує, що наявний запобіжний захід при обґрунтуванні підозри відповідає характеру інкримінованого ОСОБА_1 діяння, не дає можливості перешкоджати встановленню істини, інтересам слідства та правосуддя шляхом ухилення підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, а також запобігає вчиненню нових кримінальних правопорушень, враховуючи викладене, неможливо запобігти вказаним ризикам, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Прокурор у судовому засіданні вимоги клопотання підтримав, з підстав, вказаних у клопотанні.

Підозрюваний та захисник в судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання, посилаючись на необґрунтованість повідомлення про підозру та необґрунтованість вказаних ризиків.

Заслухавши думку прокурора, підозрюваного та захисника, дослідивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заперечення сторони захисту та подані ними документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

09.11.2022, ОСОБА_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263 КК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_1 , повністю підтверджується доданими до клопотання процесуальними джерелами доказів, а саме: протоколами огляду місця події; протоколами обшуків; протоколом допиту свідка, протоколом затримання ОСОБА_1 в порядку ст. 208 КПК України, протоколом проведення негласних слідчих (розшукових дій), висновком експерта.

У відповідності до пункту 1 частини першої статті 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження зобов`язаний оцінити в сукупності із іншими обставинами також і вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення.

Разом з цим, незважаючи на обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, слідчий суддя враховує, що відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Однак, вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Сама лише тяжкість інкримінованого обвинувачення, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від правосуддя, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою і не має пріоритетної сили перед позитивними даними про особу підозрюваного.

Так, ні в самому клопотанні, ні прокурором в судовому засіданні не було наведено індивідуальних підстав для підтвердження необхідності застосування тримання під вартою.

Разом з тим, клопотання не містить переконливого обґрунтування припущень прокурора про наявність у підозрюваного наміру перешкоджати ходу досудового розслідування у такий спосіб, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

ЄСПЛ наголошує, що стаття 5 Конвенції гарантує основоположне право на свободу та недоторканність, яке є найважливішим у «демократичному суспільстві» у розумінні Конвенції. Кожен має право на захист цього права, що означає не бути позбавленим свободи або мати гарантії від продовження позбавлення свободи, крім випадків, коли таке позбавлення відбувалось за умов, встановлених у пункті 1 статті 5 Конвенції. Цей перелік винятків, встановлений у вищезазначеному положенні, є вичерпним і лише вузьке тлумачення цих винятків відповідає цілям цього положення, а саме - гарантувати, що нікого не буде свавільно позбавлено свободи (див. рішення від 14 жовтня 2010 року у справі «Хайредінов проти України» (Khayredinov v. Ukraine), № 38717/04, пункт 26, з подальшими посиланнями).

Крім того, слідчий суддя бере до уваги, що ОСОБА_1 раніше не судимий, має позитивні характеристики.

За вказаних обставин, проаналізувавши всі надані сторонами докази, слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Разом з цим, зважаючи на необхідність дотримання цілей кримінального провадження, принципів публічності, змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, слідчий суддя, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки, приходить до висновку про доцільність застосування до останнього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у період доби з 23 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв., із забороною залишати місце фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням необхідності отримання медичної допомоги, та необхідності прямувати до зони укриття від надзвичайних ситуацій техногенного, природного та воєнного характеру, строком до 07.01.2023 року, в межах строку досудового розслідування, з покладенням на підозрюваного наступних обов`язків: прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини - завчасно повідомляти про це; не відлучатися за межі м. Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, та вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу, а також що застосування запобіжного заходу саме у виді домашнього арешту, забезпечить уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання - відмовити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у період доби з 23 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв., із забороною залишати місце фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням необхідності отримання медичної допомоги, та необхідності прямувати до зони укриття від надзвичайних ситуацій техногенного, природного та воєнного характеру, строком до 07.01.2023 року, в межах строку досудового розслідування, з покладенням на підозрюваного наступних обов`язків: прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини - завчасно повідомляти про це; не відлучатися за межі м. Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_3