Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9972/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2022 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва в складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2

адвоката ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Орімі Україна», про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000129 від 20.04.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 110-2 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Орімі Україна» звернувся до слідчого судді Поділського районного суду м. Києва в порядку ст. 174 КПК України із клопотанням про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 21.07.2022 у справі № 758/5581/22 на грошові кошти.

Обґрунтовуючи клопотання, заявник зазначив, що в рамках кримінального провадження № 0000129 вищезазначеною ухвалою накладено арешт на корпоративні права ТОВ «Оріі Україна».

На думку заявника, такий арешт є необгрунтованим, оскільки прокурором не надано жодного документу, що свідчить про необхідність застосування даного виду заходу кримінального провадження на безпідставно визнаний речовий доказ та не містить відомостей і доводів щодо кваліфікування таких дій як діяння, що містять ознаки кримінального правопорушення.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Орімі Україна» підтримав клопотання про скасування арешту майна, акцентуючи увагу на тому, що в подальшому застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду клопотання був повідомлений належним чином, причини не явки суду не повідомив.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання кримінального провадження дійшов наступного висновку.

Як встановлено, Подільським УП ГУ НП у м. Києві за процесуальним керівництвом Подільської окружної прокуратури м. Києва здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000129 від 20.04.2022 за ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 110-2 КК України.

21 липня 2022 року ухвалою Подільського районного суду міста Києва в кримінальному провадженні № 0000129 від 20.04.2022 було накладено арешт на 100% (сто відсотків) корпоративних прав ТОВ «Орімі Україна» () у вигляді статутного капіталу в розмірі 16 011 236,00 грн. (шістнадцять мільйонів одинадцять тисяч двісті тридцять шість), із яких 11% (що становить 1 761 236,00 грн. внеску до статутного капіталу) належить ОСОБА_4 , громадянину російської федерації, а 89% (що становить 14 250 000,00 грн. внеску до статутного капіталу) компанії «Рімексо Лімітед», Кіпр, м. Нікосія, кінцевими бенефіціарами якого є громадянка Сполученого Королівства ОСОБА_5 та громадянка Білорусії ОСОБА_6 , шляхом заборони учасникам ТОВ «Орімі Україна» (), іншим особам, які діють від їх імені, їх представникам, представникам товариства (у тому числі за довіреністю) відчужувати вищевказані корпоративні права та заборони будь-яким державним реєстраторам органів державної реєстрації, приватним та державним нотаріусам, а також іншим особам, що наділені таким правом, вчиняти будь-які дії, пов`язані з проведенням державної реєстрації (перереєстрації, поділу, виділу тощо) права власності на такі корпоративні права, у тому числі вносити зміни, пов`язані зі зміною засновників (учасників, кінцевих бенефіціарів), зміною директора, місцезнаходження юридичної особи, внесення будь-яких інших змін в статутні документи товариства, а також вчинення реєстраційних дій, направлених на їх відчуження.

В той час, як вбачається з матеріалів справи, до складу учасників входить: ОСОБА_4 (11%, уродженець України, м. Маріуполь, постійно проживає на території України з 1998 року, резидент України з 1999 року, ініціював перед компетентними державними органами України процедуру прийняття до громадянства України) та компанія «Рімексо Лімітед» (реєстрація в Кіпрі, 89%), кінцевими бенефіціарними власниками якої є громадянин України ОСОБА_7 (44.14%) та громадянин Німеччини ОСОБА_8 (44.86%). Таким чином, вирішальний вплив на діяльність ТОВ «Орімі України» мають громадяни України та Німеччини.

Крім того, ТОВ «ОРІМІ УКРАЇНА» не лише не було учасником в публічних закупівлях починаючи з 24.02.2022, але й взагалі ніколи не брало участі в публічних закупівлях, що підтверджується матеріалами справи.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України власник або володілець майна, який не був присутній при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необгрунтовано.

Таким чином, розглядаючи клопотання про скасування арешту, слідчий суддя встановлює обґрунтованість/необґрунтованість накладеного арешту та наявність/відсутність підстав для його подальшого застосування в залежності від того, на яку підставу вказує заявник. В даному випадку заявник вказує на необґрунтованість накладення арешту, що обумовлює межі дослідження слідчим суддею.

Обґрунтованість накладення арешту обумовлюється наявністю підстав для накладення арешту; дотриманням законодавчих приписів при вирішенні питання про арешт; співвідношенням майна, на яке накладено арешт, з заявленою у клопотанні метою; зв`язком майна з обставинами, що розслідуються (крім конфіскації та відшкодування шкоди); обґрунтованістю належності майна певній особі (особливо після обшуку); належним мотивуванням застосованого заходу забезпечення кримінального провадження в ухвалі слідчого судді про накладенні арешту; розумністю і співмірністю арешту.

Частиною 2 ст. 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, серед іншого, правову підставу для арешту майна та можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України).

Правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів визначені частиною третьою ст. 170 КПК України, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції»). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», «Кушоглу проти Болгарії»). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»).

Враховуючи зазначені вище обставини у їх сукупності, а також те що відпала необхідність у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, слідчий суддя приходить до висновку про те, що клопотання про скасування арешту на майно, ґрунтується на вимогах чинного законодавства, а відтак підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 2, 170-174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Орімі Україна», про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000129 від 20.04.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 110-2 КК України задовольнити.

Скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 21.07.2022 року у справі №758/5581/22 на 100% (сто відсотків) корпоративних прав ТОВ «Орімі Україна» () у вигляді статутного капіталу в розмірі 16 011 236,00 грн. (шістнадцять мільйонів одинадцять тисяч двісті тридцять шість), із яких 11% (що становить 1 761 236,00 грн. внеску до статутного капіталу) належить ОСОБА_4 , громадянину російської федерації, а 89% (що становить 14 250 000,00 грн. внеску до статутного капіталу) компанії «Рімексо Лімітед», Кіпр, м. Нікосія, кінцевими бенефіціарами якого є громадянка Сполученого Королівства ОСОБА_5 та громадянка Білорусії ОСОБА_6 , шляхом заборони учасникам ТОВ «Орімі Україна» (), іншим особам, які діють від їх імені, їх представникам, представникам товариства (у тому числі за довіреністю) відчужувати вищевказані корпоративні права та заборони будь-яким державним реєстраторам органів державної реєстрації, приватним та державним нотаріусам, а також іншим особам, що наділені таким правом, вчиняти будь-які дії, пов`язані з проведенням державної реєстрації (перереєстрації, поділу, виділу тощо) права власності на такі корпоративні права, у тому числі вносити зміни, пов`язані зі зміною засновників (учасників, кінцевих бенефіціарів), зміною директора, місцезнаходження юридичної особи, внесення будь-яких інших змін в статутні документи товариства, а також вчинення реєстраційних дій, направлених на їх відчуження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Оголошення повного тексту відбудеться 11 листопада 2022 року о 14 годині 30 хвилин.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1