Справа № 182/1066/23
Провадження № 1-кс/0182/292/2023
У Х В А Л А

Іменем України

21.03.2023 року м. Нікополь

Слідчий суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області, ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Нікополі, клопотання прокурора Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на автомобіль «DAEWOO MATIZ» д.н. НОМЕР_1 у кримінальному провадженні №0000084, -

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на автомобіль «DAEWOO MATIZ» д.н. НОМЕР_1 , сірого кольору, власником якого є ОСОБА_4 і який фактично перебував у користуванні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , і вилучений в ході огляду від 08.03.2023 р., з метою збереження речових доказів.

В клопотанні зазначено, що 08.03.2023 року приблизно о 14.29 год. під час патрулювання працівниками Нікопольського РУП по вул. Лапінська м. Нікополі було виявлено автомобіль «DAEWOO MATIZ» д.н. НОМЕР_1 сірого кольору під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час перевірки свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу було виявлено, що за наявними базами даний автомобіль не значиться та є підозра, що номера кузова змінені або підробленні.

09.03.2023 року за даним фактом розпочато кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудового розслідування за №0000084 за правовою кваліфікацією ст.290 КК України.

08.03.2023 проведено огляд автомобіля «DAEWOO MATIZ» д.н. НОМЕР_1 сірого кольору. Під час огляду встановлено, що у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу серія НОМЕР_2 вказано автомобіль «DAEWOO MATIZ» з держаними номерним знаком НОМЕР_1 , в той час, як за наявними базами даний державний номерний знак НОМЕР_1 зареєстрований за автомобілем ГАЗ 24, чорного кольору власником якого є ОСОБА_6 . Автомобіль «DAEWOO MATIZ» д.н. НОМЕР_1 сірого кольору визнано постановою дізнавача від 09.03.2023 р. речовим доказом.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та зазначив, що вилучений автомобіль DAEWOO MATIZ» д.н. НОМЕР_1 має суттєве значення при розслідуванні даного кримінального правопорушення, оскільки є речовим доказом і містить на собі сліди вчинення злочину. Крім того, він необхідний для забезпечення проведення судово-трасологічної експертизи.

Адвокат ОСОБА_7 та зацікавлена особа ОСОБА_5 , в судове засідання не з`явились, але від них надійшла заява про розгляд клопотання про накладення арешту на майно за його відсутності.

Перевіривши матеріали, надані в обґрунтування клопотання, слідчий суддя вважає, що прокурором обґрунтовано належним чином заявлене клопотання та воно підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п.1 ч.2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям , зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч.3 ст. 170 КПК України).

Так, за приписами ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального правопорушення, в тому числі предмети, що були об`єктом протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; 4) можливість спеціальної конфіскації майна; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого і третіх осіб.

В разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує наймеш обтяжливий спосіб арешту майна

Будь-яке втручання з боку представників влади в безперешкодне користування особою своїм майном повинне бути «законним». Представники органів державної влади мають право контролювати використання майна лише на підставі законів. Таке втручання має бути законним і не свавільним («Фрізен гроти Російської Федерації» від 24 березня 2005 р., «Бакланов проти Російської Федерації» від 09 червня 1905 р., «Коновалов проти Російської Федерації» від 24 травня 2007 р. та н.). У справі «Ісмаілов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня/2008 р.) ЄСПЛ встановив, що «для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи».

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, пересування, передачі.

Слідчий суддя вважає доведеним ту обставину, що злочин був вчинений і є обґрунтовані підстави вважати, що вилучений під час огляду автомобіль є доказом такого злочину, який відповідає критеріям, визначеним статтею 98 КПК України, оскільки цей доказ зберіг на собі сліди злочину, містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, зокрема за допомогою експертних досліджень.

Об`єктивно існує загроза приховування, перетворення речового доказу, оскільки досудове розслідування тільки розпочато і не проведенні всі необхідні слідчі дії та експертні дослідження зазначеного транспортного засобу, а фактичний користувач транспортного засобу ОСОБА_5 , може у будь-який час його продати, знищити сліди злочину. До того, ОСОБА_5 не надав будь-яких документів, які б підтверджували законність його права володіння зазначеним транспортним засобом.

Отже матеріали клопотання доводять наявність правових підстав для накладення арешту на автомобіль «DAEWOO MATIZ» д.н. НОМЕР_1 сірого кольору, який визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні.

На переконання слідчого судді, на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і інтереси власника та володільця цього майна та не матиме тяжких наслідків, оскільки проведення експертних досліджень безпосереднього потрібен вказаний транспортний засіб та арешт майна носить тимчасовий характер.

Тому, з метою забезпечення кримінального провадження та запобігання приховуванню, перетворенню, відчуженню автомобіля «DAEWOO MATIZ» д.н. НОМЕР_1 , на нього необхідно накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та використання .

Таким чином клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.170-173,309 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000084 задовольнити.

Накласти арешт на автомобіль «DAEWOO MATIZ» д.н. НОМЕР_1 сірого кольору, який вилучений у ОСОБА_5 , шляхом заборони його відчуження, розпорядження та користування.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1