Справа № 175/3588/22
Провадження № 1-кп/175/186/22
Ухвала

Іменем України

23 березня 2023 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретареві ОСОБА_4 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

а також потерпілої ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0000244 відносно

ОСОБА_7 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Дніпропетровськ, громадянина України, проживаючого без реєстрації по АДРЕСА_1 , раніше судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

встановив:

При оголошенні перерви для повторного виклику свідків сторони обвинувачення, прокурор заявила письмове клопотання про продовження ОСОБА_9 дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів. Клопотання, з посиланням на пункт b частини 1 Європейської Конвенції з прав людини та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, які, на її переконання, продовжують існувати та перешкоджають застосуванню альтернативних видів запобіжних заходів, зокрема застави.

Потерпіла підтримала клопотання.

Захисник заперечував проти клопотання та зазначив, що прокурор не довела наявність ризиків, на які послалася у клопотанні, тоді як ОСОБА_10 має міцні соціальні зв`язки, сім`ю та постійне місце проживання. Вважав, що запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з носінням електронного засобу контролю зможе забезпечити виконання його підзахисним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Обвинувачений підтримав свого захисника та заявив, що не збирається ніяким чином перешкоджати судовому провадженню.

Обсудивши клопотання у нарадчій кімнаті, колегія суддів дійшла до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За приписом частини 3 цієї статті… до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, …суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання… винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він… обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я… обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків… обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; 5) наявність у …обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію …обвинуваченого; 7) майновий стан …обвинуваченого; 8) наявність судимостей у …обвинуваченого; 9) дотримання …обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

ЄСПЛ у своїй практиці наголошує, що при вирішенні питання… продовження запобіжного заходу у вигляді тримання особи під вартою, висновки про ступінь ризиків і неможливість запобігання їм більш м`яким запобіжним заходом, мають бути зроблені за результатами з`ясування обставин злочину і особи… обвинуваченого.

У ході судового провадження до ОСОБА_11 застосовано та продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого спливає 24.03.2023 року.

На даний час, зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, колегія суддів вважає реальною наявність зазначених прокурором у клопотанні ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які не зменшилися та є достатніми для продовження ОСОБА_9 дії найсуворішого запобіжного заходу на 60 днів.

Ці ризики, у сукупності з відомостями щодо особи ОСОБА_11 , який обвинувачується у вчиненні в період іспитового строку особливо тяжкого кримінального правопорушення, наслідком якого стала смерть людини, не дозволяють застосувати альтернативні (інші) види запобіжних заходів, які, на переконання колегії суддів, не здатні забезпечити його належну процесуальну поведінку і не будуть сприяти укріпленню довіри суспільства до суду.

З огляду на викладене та з урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють призначити наступне судове засідання до спливу строку тримання ОСОБА_11 під вартою, беручи до уваги наявність вказаних ризиків і продовження на території України строку дії воєнного стану, клопотання прокурора є обґрунтованим.

З вказаних підстав клопотання захисника про обрання альтернативного запобіжного заходу не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, колегія суддів

ухвалила:

У судовому провадженні оголосити перерву до 14.00 години 24.04.2023 року. Резервними днями судових засідань визначити 26.04.2023 року о 14.30 годині, 27.04.2023 року о 14.00 годині та 01.05.2023 року о 14.00 годині.

Клопотання прокурора ОСОБА_5 про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою строком до 24.03.2023 року, продовжити на 60 днів, тобто до 21.05.2023 року.

Клопотання захисника ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт з носінням електронного засобу контролю залишити без задоволення.

Копію ухвали вручити прокурору, захиснику і обвинуваченому, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП № 4».

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3