УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2022 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання представника цивільного позивача ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР 24.09.2020 року №0000868, за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.364 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
Представник цивільного позивача звернулась до слідчого судді з клопотання про арешт цінних паперів ПАТ «Промзв`язок» зі забороною в користуванні та розпорядженні ними, заборонити здійснювати облікові операції.
Клопотання обґрунтовано тим, що на досудовому розслідуванні Головного управління Національноі? поліціі? у м.Києві перебуває кримінальне провадження №0000868, внесене 24.09.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.364 КК Украі?ни (у зловживанні владою та службовим становищем, в частині укладення договорів із контрагентами з метою вигоди) за заявою ОСОБА_3 .
Досудове розслідування здіи?снюється щодо вчинення посадовими особами Приватного акціонерного товариства «Промзв`язок» злочинних діи?, які полягають у приховуванні справжнього доходу товариства, відмиванні коштів, веденні чорноі? бухгалтеріі?, укладення договорів не невигідних для цього товариства умовах, використанні маи?на товариства у власних інтересах та інтересах третіх осіб, відповідно и? акціонери товариства також не мають належних можливостеи? отримувати доходи від господарськоі? діяльності цього товариства.
ОСОБА_5 - визнано потерпілим у даному кримінальному провадженні, ним заявлено цивільнии? позов про стягнення на користь ОСОБА_3 маи?нову шкоду у розмірі 1 066 000 грн.
Так, в ході досудового розслідування було встановлено, що ПрАТ «Промзв`язок» було щонаи?менше двічі безпідставно виплачена премію окремим співробітникам, внаслідок чого було завдано матеріальних збитків акціонерам цього товариства, зокрема и? потерпілому.
Загальна сума преміи?, незаконно виплачених ПрАТ «Промзв`язок» у 2015 році на користь лише 3-х посадових осіб цього товариства складає 5 000 000,00 грн.
Крім того, у жовтні 2020 року відбулася повторна та безпідставна виплата преміі? посадовим особам ПрАТ «Промз`язок», загальна сума яких складає 8 200 000,00 грн. Разом з тим, такі виплати вже відбувались взагалі без погодження Наглядовою радою Товариства.
Разом з тим, у потерпілого є підстави вважати, що преміі? вказаним особам у великих розмірах були виплачені на підставі підробленого протоколу.
Вказані преміі? були виплачені безпідставно та порушують права ОСОБА_3 , як акціонера цього товариства. Виплачені кошти зменшили прибуток ПрАТ «Промзвязок» і, як наслідок, унеможливило виплату дивідендів акціонерам ПрАТ «Промзв`язок», на які вони мають право згідно із ЗУ «Про акціонерні товариства».
Оскільки, ОСОБА_3 володіє пакетом акціи? ПрАТ «Промзвязок» у розмірі 13%, и?ому внаслідок неправомірних діи? посадових осіб, и?ому було нанесено збиток у розмірі щонаи?менше 1 066 000,00 грн. Вказании? розмір збитків був зазначении? у цивільному позові, якии? подании? в листопаді 2021 року, разом з тим, протягом здіи?снення досудового розслідування та подальшими незаконними діями посадових осіб ПрАТ «Промзв`язок» та деякими акціонерами розмір збитків ОСОБА_3 збільшився в декілька разів.
ОСОБА_6 з боку посадових осіб «Промзв`язок» було заподіяно матеріальну шкоду у розмірі щонаи?менше 1 066 000 грн. невиплачених дивідендів, кошти на виплату яких безпідставно та протизаконно, без будь-яких на те підстав, пішли на виплату преміи? ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .
Фактично понад 2 роки здіи?снюється досудове розслідування. Протягом вказаного часу слідчим було зібрано низку доказів, які підтверджують вчинення посадовими особами ПрАТ «Промзв`язок» злочинів, допитано свідків, витребувано докази та здіи?снено інші слідчі діі?.
Також, акціонери, які володіють значним пакетом акціи?, намагаються взяти управління ПрАТ «Промзв`язок» під свіи? контроль, з метою заволодіння маи?ном товариства, и?ого розподілу між собою, або відчуження активів ПрАТ «Промзв`язок» по заниженим цінам, які не будуть відповідати фактичніи? та ринкові вартості такого маи?на, зокрема и? маи?нового комплеку, щодо якого були прии?няті рішення 25.03.2021 року та не надано копіі? відповідного протоколу акціонеру ПрАТ «Промзв`язок».
З приводу протиправних діи? ПрАТ «Промзв`язок» наразі в Господарському раи?онному суді м. Києва розглядаються судові спори, за позовними заявами акціонерів цього товариства.
Є підстави вважати, що з боку цих акціонерів вживаються заходи, спрямовані на розмиття акціи? акціонерів ОСОБА_3 (цивільного позивача) ОСОБА_11 , та ОСОБА_12 з метою повного усунення і?х від управління ПрАТ «Промзв`язок», позбавлення можливості отримувати дивіденди та будь-яким чином впливати на господарську діяльність цього товариства, голосувати и? прии?мати відповідні рішення на загальних зборах та на засіданнях наглядовоі? ради. Так, з цією ціллю вже було незаконно виключено з членів Наглядовоі? ради акцінерного товариства ОСОБА_12 , а іншому члену наглядовоі? ради ОСОБА_11 свідомо та умисно не повідомляються про засідання Наглядовоі? ради та порядок деннии? цих засідань, ОСОБА_13 , не надають інформаціі? про господарську діяльність цього товариства. Викладене доведене за результатами розгляду скарг цих акціонерів НКЦПФР.
Зважаючи на тривале вчинення протиправних діи?, вважають, що є вагомі підстави побоюватись, що за ініціативою керівництва чи інших акціонерів ПрАТ «Промзв`язок», без відома інших акціонерів таємно та безпідставно можуть бути внесені зміни до системи депозитарного обліку, що приведе до непоправних наслідків та грубого порушення маи?нових прав та інтересів заявників, зокрема ОСОБА_3 (цивільного позивача), ОСОБА_11 та ОСОБА_12 .
Враховуючи викладене вище, цивільнии? позивач вважає, що в межах кримінального провадження, з метою забезпечення цивільного позову, захисту прав потерпілого, необхідно заборонити користування та розпорядження цінними паперами ПАТ «Промзв`язок» , код цінних паперів UA та заборонити ПАТ «Національнии? депозитаріи? Украі?ни» (код за ) та ТОВ «КОМЕКС-ФІНАНС», що здіи?снює облік прав власності на цінні папери емітентів у депозитарніи? системі Украі?ни, здіи?снювати облікові операціі? щодо внесення змін до системи депозитарного обліку щодо цінних паперів ПАТ «Промзв`язок» , код цінних паперів UA .
Звертають увагу на те, що ТОВ «КОМЕКС ФІНАНС» є депозитарною установою, яка веде облік наи?більшого пакету акціи? ПрАТ «Промзв`язок», якии? належить мажоритарному акціонеру - ТОВ «ЕКІПАЖ», якии? володіє 2 809 560 шт. простих бездокументарних іменних акціи? ПрАТ «Промзв`язок» (52.4896 % акціи? ПрАТ «Промзв`язок»).
В свою чергу ТОВ «КОМЕКС ФІНАНС», зокрема за вказівками директора цього товариства ОСОБА_14 та за домовленістю з акціонерами ПрАТ «Промзв`язок» та и?ого посадовими особами умисно порушують права інших акціонерів, в тому числі цивільного позивача ОСОБА_3 , ліквідатора ТОВ «ЕКІПАЖ» ОСОБА_12 на отримання інформаціі?, ігнорує всі запити та не надає відповіді на них. ТОВ «КОМЕКС ФІНАНС» не виконує покладених на нього функціи?, блокує проведення адміністративних операціи?, ухиляється від виконання ліцензіи?них умов, умисно зловживає ситуацією, що склалась в умовах воєнного стану в Украі?ні. Оскільки, ОСОБА_3 також є и? засновником ТОВ «ЕКІПАЖ» та володіє 11,11% частини статутного капіталу цього товариства (мажоритарного акціонера ПрАТ «Промзв`язок», а ТОВ «КОМЕКС-ФІНАНС» здіи?снює облік акціи? цього товариства, то є всі підстави для того аби заборонити ТОВ «КОМЕКС-ФІНАНС» зліи?снювати облікові операціі? щодо внесення змін до системи депозитарного обліку щодо цінних паперів ПАТ «Промзв`язок».
Прокурор направив до суду повідомлення, в якому просить розглянути клопотання без його участі та прийняти рішення відповідно до вимог кримінального процесуального кодексу.
Представник цивільного позивача надала клопотання про розгляд клопотання у її відсутність, також, просила долучити відповідні документи. Також, надала додаткові пояснення, з обґрунтуванням вимог клопотання.
За нормами ч.4 ст.107 КПК України, фіксація під час розгляду слідчим суддею клопотання, за допомогою технічних засобів, не здійснювалась.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
У відповідності до підпункту 7 ч.2 ст.131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
З клопотанням про арешт майна звернулась представник цивільного позивача (передбачено ч.1 ст.171 КПК України).
Представник цивільного позивача просить накласти арешт на майно з метою забезпечення цивільного позову.
Згідно витягу з ЄРДР досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному 24.09.2020 року за №0000868 проводиться щодо неправомірних дій з боку службових осіб ПрАТ «Промзв`язок» (), які виразились у зловживанні владою або службовим становищем, в частині укладення договорів з контрагентами з метою вигоди.
Представник цивільного позивача просить накласти арешт на цінні папери (прості іменні акції) ПАТ «Промзв`язок» .
ОСОБА_3 є потерпілим у зазначеному кримінальному провадженні та ним пред`явлено цивільний позов, в якому обґрунтовується завдання майнової шкоди, у розмірі 1066000 грн., яка має бути стягнута з ПАТ «Промзв`язок», у зв`язку з неправомірними діями посадових осіб вказаного підприємства.
Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на …. цінні папери …., щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Арешт вказаних цінних паперів мають на меті забезпечення цивільного позову (відшкодування завданної шкоди).
Відповідно до ч.3 ст.171 КПК України представник цивільного позивача, подаючи слідчому судді клопотання про арешт майна, серед іншого має зазначити:
1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог;
2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.
Згідно зі заявленим позовом ОСОБА_3 розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням та розмір позовних вимог станосить 1 066 000грн.
Крім того, арешт є важливим елементом здійснення завдань кримінального провадження, своєчасне застосування якого може запобігти непоправним негативним наслідкам при розслідуванні кримінального правопорушення. Для забезпечення відшкодування шкоди, цивільний позивач має потребу у збереженні майна.
При цьому на етапі досудового розслідування слідчий суддя не може вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі встановлювати наявність в діях осіб складу злочину та ступінь вини. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначає, що причетність тієї чи іншої особи є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких є арешт майна.
З урахуванням досліджених обставин в цьому кримінальному провадженні потреби досудового розслідування виправдовують саме такий ступінь втручання у права та свободи особи. Відповідно до ст.2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб… до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Втручання у права і свободи особи шляхом арешту майна не має ознак порушення прав людини, адже потреби досудового розслідування на даному етапі виправдовують такий ступінь втручання.
В ч.1 ст.173 КПК України зазначено, що слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу. Відповідно до зазначеної норми завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
В цьому кримінальному провадженні необхідність арешту майна обґрунтовано обумовлена сукупністю підстав вважати, що накладення арешту на цінні папери забезпечить відшкодування шкоди цивільному позивачу. Ризиками, для запобігання яких необхідне накладення арешту, є можливість подальшого відчуження. Отже, може бути виконане завдання арешту майна, а саме запобігання можливості його відчуження.
Пунктом 4 ч.2 ст.170 КПК України передбачено можливість накладення арешту з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).
З огляду на положення ст.ст.170, 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна з цією метою для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, крім обставин, зазначених у ст.131 КПК України, повинен врахувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) мету арешту майна; 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; 4) наслідки арешту майна для третіх осіб; 5) розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Відповідно ч.6 ст.170 КПК України, У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження. У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.
Правовою підставою арешту майна є відповідні положення ст.170 КПК України. Досліджені матеріали дають слідчому судді підстави вважати, що заявлена цивільним позивачем мету - забезпечення цивільного позову - може бути досягнута через застосування саме такого заходу забезпечення кримінального провадження.
Накладення арешту на майно не є припиненням права власності на них або позбавленням таких прав. Такий захід є лише тимчасовим обмеженням права власності, яке полягає у тимчасовій забороні користуватись, розпоряджатись майном на час досудового розслідування, що не призведе до порушення конституційних прав особи, яка ним володіє. Отже таке обмеження є розумним і співмірним з огляду на завдання кримінального провадження та суті самого кримінального правопорушення.
Викладене вище свідчить про можливість і доцільність накладення арешту на зазначені в клопотанні цінні папери в цьому кримінальному провадженні з точки зору наявності передбачених законом підстав.
Враховуючи, що майно, на яке цивільний позивач просить накласти арешт, наявність обґрунтованого розміру цивільного позову (заявлений цивільний позов про стягнення 1 066 000грн) у кримінальному провадженні та з урахуванням того, що арешт спрямований на забезпечення кримінального провадження в частині вішкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), слідчий суддя вважає наявними передбачені ч.6 ст.170 КПК України підстави для арешту вказаного майна, оскільки кримінальне провадження здійснюється відносно юридичної особи, а розмір завданої шкоди підтведжується вагомими доказами, а саме: показами свідків ОСОБА_15 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , розрахунковим листком за грудень 2015 року Генерального директора ПАТ "Промзв`язок" ОСОБА_10 , протоколом засідання Наглядової ради ПАТ "Промзв`язок" від 11.12.2015 року.
На підставі ст.174 КПК України …. законний представник, інший власник або володілець майна, …… які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.2, 131, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на цінні папери (прості іменні акціі?) Приватного акціонерного товариства «Промзв`язок» код (), код цінних паперів UA , у загальній кількості 5 352 600 (п`ять мільйонів триста п`ятдесят дві тисячі шістсот) шт., номінальною вартістю одного цінного папера 0,05 грн (нуль гривень нуль п`ять копійок), загальною вартістю 267 630 (двісті шістдесят сім тисяч шістсот тридцять) грн в межах ціни позову 1 066 000 грн.
Заборонити користування та розпорядження цінними паперами ПАТ «Промзв`язок» , код цінних паперів UA .
Заборонити ПАТ «Національний депозитарій України» (код за ) та ТОВ «КОМЕКС-ФІНАНС» (код за ) та/або в інших депозитарних установах, що здійснюють облік прав власності на цінні папери емітентів у депозитарній системі України, здійснювати облікові операції щодо внесення змін до системи депозитарного обліку щодо цінних паперів ПАТ «Промзв`язок» , код цінних паперів UA .
На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду.
Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1