Справа № 991/6276/22
Провадження 1-кп/991/78/22
У Х В А Л А

05 січня 2023 року м.Київ

Вищий антикорупційний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_8 ,

розглянувши скарги сторони захисту на рішення, дії чи бездіяльність органу досудового розслідування та прокурора у кримінальному провадженні, внесеному 05 травня 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001006, за обвинуваченням

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Новоживотів Оратівського району Вінницької області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366-2 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Вищого антикорупційного суду надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0001006, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.05.2021, за обвинуваченням ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366-2 КК України.

Під час підготовчого судового засідання захисниками обвинуваченого ОСОБА_8 - адвокатами ОСОБА_7 та ОСОБА_6 подано скарги на рішення, дії чи бездіяльність органу досудового розслідування та прокурора у кримінальному провадженні № 0001006 від 05.05.2021.

Так, захисником ОСОБА_7 оскаржується постанова детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_9 від 21.11.2022 про оголошення підозрюваного ОСОБА_8 у розшук. Адвокатом ОСОБА_6 подано три скарги, а саме: 1. на постанову заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_10 від 15.11.2022 про зміну групи прокурорів; 2. на постанову заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_10 від 18.11.2022 про продовження строку дізнання у кримінальному провадженні № 0001006 від 05.05.2021; 3. на бездіяльність прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_5 , яка полягає у нескладані протоколу про відмову в отриманні копій матеріалів дізнання, обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування, а також у ненадані вказаних матеріалів захиснику обвинуваченого.

Доводи скарг

У скарзі на постанову детектива ОСОБА_9 від 21.11.2022 про оголошення підозрюваного ОСОБА_8 у розшук захисник ОСОБА_7 , посилаючись на те, що вказане рішення є безпідставним і незаконним, просить його скасувати та визнати дії детектива щодо прийняття такого рішення протиправними. На обґрунтування своїх вимог адвокат стверджує, що ОСОБА_8 не переховувався від слідства, місце реєстрації і проживання не змінював, а його місцезнаходження було достовірно відомо слідству. Крім цього зазначив, що відповідно до постанови від 21.11.2022 підставою для оголошення ОСОБА_8 у розшук стало те, що останній нібито не з`явився за викликом детектива для участі у слідчих діях 18.11.2022 та 21.11.2022. Разом з тим, жодних викликів ОСОБА_8 в період часу з 17.11.2022 не отримував. Докази отримання таких повідомлень відсутні.

Поряд з цим захисник зазначив, що виклик ОСОБА_8 на 18.11.2022 є грубим порушенням вимог ч. 9 ст. 135 КПК України, яка передбачає, що особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом не пізніше ніж за три дні до дня, коли вона зобов`язана прибути за викликом.

Також, за твердженням адвоката, постанова від 21.11.2022 є немотивованою з огляду на відсутність в ній відомостей про вжиті заходи щодо встановлення місцезнаходження ОСОБА_8 . Вказане стало наслідком того, що в порушення вимог абз 2 ч. 1 ст. 281 КПК України детективом такі заходи не вживалися. Крім цього в постанові відсутні відомості про зупинення строків досудового розслідування, а окрема постанова про зупинення таких строків відсутня у матеріалах досудового розслідування.

У скарзі на постанову заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_10 від 15.11.2022 про зміну групи прокурорів адвокат ОСОБА_6 порушує перед судом питання про визнання її незаконною та скасування. Вказані вимоги захисником обґрунтовані тим, що, по-перше, заступник Генерального прокурора - керівник Спеціалізованої антикорупційної прокуратури не є уповноваженим суб`єктом на зміну групи прокурорів у розумінні ч. 1 ст. 37 КПК України, адже він не є керівником відповідного органу прокуратури, по-друге, були відсутні законодавчо визначені ч. 2 ст. 37 КПК України підстави для зміни групи прокурорів.

У скарзі на постанову заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_10 від 18.11.2022 про продовження строку дізнання у кримінальному провадженні № 0001006 від 05.05.2021 адвокат ОСОБА_6 стверджує про невідповідність вказаної постанови вимогам ч. 5 ст. 110 КПК України. У зв`язку з цим порушує перед судом питання про визнання її незаконною та скасування. В обґрунтування своїх вимог адвокат стверджує, що заступник Генерального прокурора - керівник Спеціалізованої антикорупційної прокуратури не мав повноважень на продовження строку дізнання, адже постанова про зміну групи прокурорів у кримінальному провадженні № 0001006 від 05.05.2021, якою його включено до складу групи прокурорів, була прийнята з порушенням ст. 37 КПК України. Крім цього, як на підставу для скасування постанови від 18.11.2022 адвокат посилалась на її невмотивованість та відсутність у ній всіх обов`язкових реквізитів, передбачених ч. 5 ст. 110 КПК України.

У скарзі на бездіяльність прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 порушує перед судом питання про визнання дій з неналежного оформлення вручення матеріалів дізнання, копії обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування бездіяльністю та скасування протоколу вручення вказаних матеріалів. Вимоги скарги захисник обґрунтувала тим, що, незважаючи на перебування ОСОБА_8 у лікарні, вручення матеріалів дізнання, копії обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування прокурором ОСОБА_5 відбулося без дозволу лікаря та захисника. Крім цього, за твердженням захисника, незважаючи на відмову ОСОБА_8 від отримання вказаних матеріалів, прокурором не було складено протокол про відмову в отриманні матеріалів дізнання, копії обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001006 від 05.05.2021.

Позиція сторони захисту

Захисник ОСОБА_7 у судовому засіданні підтримав вимоги скарги на постанову детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_9 від 21.11.2022 про оголошення підозрюваного ОСОБА_8 у розшук. Пояснення надав аналогічні викладеним у скарзі та просив її задовольнити.

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні підтримала вимоги трьох скарг на рішення заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_10 та бездіяльність прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_5 . Пояснення надала аналогічні викладеним у скаргах та просила їх задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_8 у судовому засіданні вимоги скарг захисників ОСОБА_7 та ОСОБА_6 підтримав та просив їх задовольнити.

Позиція сторони обвинувачення

Прокурор ОСОБА_5 проти задоволення скарг сторони захисту заперечував. Звернув увагу на те, що розгляд вказаних скарг не є обов`язком суду під час підготовчого судового засідання. Зауважив, що оскарженню підлягають виключно рішення, дії чи бездіяльність органу досудового розслідування та прокурора у кримінальному провадженні, які можуть бути перешкодою для призначення кримінального провадження до судового розгляду. Просив у задоволенні скарг захисників відмовити.

Оцінка та висновки суду щодо вирішення скарг

Проаналізувавши доводи скарг, заслухавши думку захисників, обвинуваченого та прокурора, колегія суддів дійшла таких висновків.

Положеннями ст. 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій та бездіяльності органу досудового розслідування або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. При цьому ч. 2 ст. 303 КПК України закріпила право на стадії підготовчого провадження подавати скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, які не могли бути предметом оскарження під час досудового розслідування.

Водночас положення ч. 2 ст. 303 КПК України не містять імперативної вимоги щодо обов`язкового розгляду по суті будь-яких скарг у підготовчому судовому засіданні, а лише вказують на можливість такого розгляду з урахуванням завдань підготовчого провадження, основною метою проведення якого є визначення судом можливості на законних підставах призначити кримінальне провадження до судового розгляду. Про вказане свідчить використане законодавцем формулювання «можуть бути предметом розгляду», а не «розглядаються» чи «підлягають розгляду» тощо, а також пряме відсилання до правил ст.ст. 314 - 316 КПК України. Зазначений висновок суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду викладеній у постанові від 03.07.2019 у справі № 273/1053/17.

Дослідивши скаргу захисника ОСОБА_7 на постанову детектива ОСОБА_9 від 21.11.2022, колегією суддів встановлено, що незаконність вказаної постанови адвокат пов`язує з відсутністю підстав для оголошення ОСОБА_8 у розшук. В тому числі вказує на відсутність доказів у матеріалах досудового розслідування на підтвердження належного повідомлення про виклик ОСОБА_8 та, відповідно, невиконання ним обов`язку з`явитися за таким викликом, а також невжиття детективом заходів щодо встановлення місцезнаходження ОСОБА_8 до оголошення його в розшук як того вимагає абз. 2 ч. 1 ст. 281 КПК України. Таким чином перевірка законності винесення детективом постанови від 21.11.2022 та, як наслідок, встановлення наявності або відсутності підстав для задоволення скарги захисника вимагає дослідження матеріалів досудового розслідування з метою перевірки дотримання порядку здійснення виклику в кримінальному провадженні, з`ясування переліку заходів щодо встановлення місцезнаходження ОСОБА_8 тощо.

Водночас, виходячи з мети підготовчого судового засідання, на цій стадії суд не уповноважений здійснювати дослідження та оцінку будь-яких доказів, які містяться у матеріалах досудового розслідування. Більше того, кримінальний процесуальний закон містить пряму заборону щодо надання суду інших документів, окрім обвинувального акта та визначених ч. 4 ст. 291 КПК України додатків до нього, до початку судового розгляду. За таких обставин на цій стадії кримінального провадження заявлена захисником ОСОБА_7 скарга по суті є передчасною, не доведена належними доказами, а тому в її задоволенні слід відмовити.

Оцінюючи доводи захисника ОСОБА_6 , викладені у скарзі на постанову заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_10 від 15.11.2022 про зміну групи прокурорів в частині тверджень, що керівник Спеціалізованої антикорупційної прокуратурине є керівником відповідного органу прокуратури у розумінні ч. 1 ст. 37 КПК України, колегія суддів зазначає про наступне.

За змістом ч. 1 ст. 37 КПК України прокурор, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, визначається керівником відповідного органу прокуратури після початку досудового розслідування. У разі необхідності керівник органу прокуратури може визначити групу прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, а також старшого прокурора такої групи, який керуватиме діями інших прокурорів.

Пункт 9 ч. 1 ст. 3 КПК України закріпив, що під керівником органу прокуратури слід розуміти Генерального прокурора, керівника обласної прокуратури, керівника окружної прокуратури та їх перших заступників і заступників, які діють у межах своїх повноважень. При цьому вказана норма не пов`язує час виникнення повноважень керівника органу прокуратури у перших заступників і заступників Генерального прокурора, керівника обласної прокуратури, керівника окружної прокуратури із періодом відсутності Генерального прокурора, керівника обласної прокуратури, керівника окружної прокуратури на робочому місці. Обмеження у вказаній нормі пов`язані виключно із переліком повноважень перших заступників і заступників.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про прокуратуру» керівник Спеціалізованої антикорупційної прокуратури є заступником Генерального прокурора. За змістом п. 4 ч. 8 ст. 8-1 Закону України «Про прокуратуру» до повноважень керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури належить визначення після початку досудового розслідування прокурора, який здійснює повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні.

З наведеного слідує, що керівник Спеціалізованої антикорупційної прокуратури у розумінні п. 9 ч. 1 ст. 3 та ч. 1 ст. 37 КПК України є керівником органу прокуратури, який уповноважений визначати прокурора (групу прокурорів), який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні. За таких обставин в цій частині доводи адвоката ОСОБА_6 колегією суддів відхиляються.

При оцінці доводів захисника про відсутність підстав, визначених ч. 2 ст. 37 КПК України, для зміни групи прокурорів у кримінальному провадженні № 0001006 від 05.05.2021, колегія суддів враховує наступне.

Чинним кримінальним процесуальним законом гарантована незмінність процесуального керівництва у кримінальному провадженні. Вказана засада покликана сприяти ефективності прокурорського нагляду з метою виконання завдань кримінального провадження, а саме забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

З огляду на зазначене у ч. 2 ст. 37 КПК України закріплено положення, яким встановлено, що прокурор здійснює повноваження прокурора у кримінальному провадженні з його початку до завершення. Здійснення повноважень прокурора в цьому самому кримінальному провадженні іншим прокурором можливе лише у випадках, передбачених ч.ч. 4, 5 ст. 36, ч. 3 ст. 313, ч. 2 ст. 341 КПК України. Також виключними є випадки, якщо прокурор, який у відповідному кримінальному провадженні здійснює повноваження прокурора, не може їх здійснювати через задоволення заяви про його відвід, тяжку хворобу, звільнення з органу прокуратури або з іншої поважної причини, що унеможливлює його участь у кримінальному провадженні, повноваження прокурора покладаються на іншого прокурора керівником відповідного органу прокуратури. У виняткових випадках повноваження прокурора можуть бути покладені керівником органу прокуратури на іншого прокурора цього органу прокуратури через неефективне здійснення прокурором нагляду за дотриманням законів під час проведення досудового розслідування (ч. 3 ст. 37 КПК України).

Вищезазначені законодавчі положення свідчать про досить широкий перелік обставин, які виправдовують відступ від правила незмінності прокурора у кримінальному провадженні. Їх наявність або відсутність та, як наслідок, законність винесення постанови від 15.11.2022 про зміну групи прокурорів у кримінальному провадженні № 0001006 від 05.05.2021, судом можуть бути встановлені виключно за наслідками дослідження матеріалів кримінального провадження. Без дослідження матеріалів кримінального провадження неможливо встановити факт наявності або відсутності відведених під час досудовою розслідування прокурорів, звільнених з органу прокуратури або таких, неможливість участі яких у кримінальному провадженні викликана іншими поважними причинами.

Отже, оскільки викладені у скарзі доводи захисника в обов`язковому порядку тягнуть за собою необхідність дослідження матеріалів кримінального провадження, яке судом ще не розпочато, у задоволенні поданої адвокатом ОСОБА_6 скарги належить відмовити.

Дослідивши скаргу захисника ОСОБА_6 на постанову заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_10 від 18.11.2022 про продовження строку дізнання у кримінальному провадженні № 0001006 від 05.05.2021, колегією суддів встановлено, що питання обґрунтованості вказаної скарги безпосередньо пов`язане із визнанням незаконною та скасування постанови заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_10 від 15.11.2022 про зміну групи прокурорів. Зазначене пояснюється тим, що саме з незаконністю постанови про зміну групи прокурорів від 15.11.2022, якою до складу групи прокурорів у кримінальному провадженні № 0001006 від 05.05.2021 включено заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_10 , сторона захисту пов`язує відсутність у останнього повноважень на продовження строку дізнання у вищеназваному кримінальному провадженні.

Водночас, зважаючи на те, що судом на даному етапі кримінального провадження не встановлено підстав для скасування постанови заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_10 від 15.11.2022 про зміну групи прокурорів, неможливо вести мову про відсутність повноважень у ОСОБА_10 на продовження строку дізнання у кримінальному провадженні № 0001006 від 05.05.2021.Відтак підстави для задоволення вимог скарги захисника ОСОБА_6 на постанову заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_10 від 18.11.2022 про продовження строку дізнання у кримінальному провадженні № 0001006 від 05.05.2021 відсутні.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості скарги адвоката ОСОБА_6 на бездіяльність прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_5 , яка полягає у нескладанні протоколу про відмову в отриманні копій матеріалів дізнання, обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування, а також у ненаданні вказаних матеріалів захиснику обвинуваченого, колегія суддів керується наступним.

Статтею 301 КПК України унормований порядок закінчення дізнання, однією із форм якого є звернення прокурора до суду з обвинувальним актом. При цьому ч. 5 вказаної норми зобов`язує прокурора забезпечити надання, зокрема особі, яка вчинила кримінальний проступок, або її захиснику копій матеріалів дізнання шляхом їх вручення, а у разі неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень, зокрема шляхом надсилання копій матеріалів дізнання за останнім відомим місцем проживання чи перебування таких осіб. У разі відмови вказаних осіб їх отримати чи зволікання з отриманням вказані особи вважаються такими, що отримали доступ до матеріалів дізнання.Про відмову від отримання копій матеріалів дізнання чи неотримання таких копій складається відповідний протокол, який підписується прокурором та особою, яка відмовилася отримувати, або прокурором, якщо особа не з`явилася для отримання копій матеріалів дізнання.

Виконання прокурором обов`язку з надання стороні захисту копій матеріалів дізнання є підґрунтям для реалізації засад змагальності та забезпечення права на захист у кримінальному провадженні, важливою передумовою забезпечення права на справедливий судовий розгляд. Адже саме матеріали дізнання задають вектор підготовки позиції сторони захисту під час судового процесу.

Згадана вище норма передбачає 3 способи виконання прокурором обов`язку щодо надання копій матеріалів дізнання стороні захисту: 1) безпосереднє вручення; 2) вручення у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень (у разі неможливості безпосереднього вручення); 3) фіксація у протоколі факту відмови сторони захисту від отримання копій матеріалів дізнання (за умови відмови сторони захисту від отримання копій матеріалів дізнання). Застосування будь-якого із вказаних способі, за умови відповідних підстав, буде свідчити про виконання прокурором обов`язку, передбаченого ч. 5 ст. 301 КПК України.

Як свідчать досліджені у судовому засіданні протокол від 25.11.2022 та CD-диск, у яких зафіксовано хід процесуальної дії, прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_5 було вручено копії матеріалів дізнання, обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001006 від 05.05.2021 ОСОБА_8 . Крім цього, відповідно до долучених до матеріалів справи супровідних листів вищевказані документи для передачі ОСОБА_8 були скеровані прокурором за місцем розташування його офісу, місцем роботи, а також житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання ОСОБА_8 . Згідно з Листом Апарату Верховної Ради України копії матеріалів дізнання, обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001006 від 05.05.2021 були передані ОСОБА_8 через персональну поштову скриньку народного депутата України.

Також за змістом протоколу від 28.11.2022 про вручення копій матеріалів дізнання, копії обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001006 від 05.05.2021 прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_5 у приміщенні Вищого антикорупційного суду за адресою м. Київ, Хрещатик, 42а, адвокату ОСОБА_6 було надано копії матеріалів дізнання, обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування у вищеназваному кримінальному провадженні. Під час вказаної процесуальної дії здійснювалася відеофіксація, яка була досліджена у судовому засіданні.

Викладене свідчить про виконання прокурором обов`язку з надання стороні захисту копій матеріалів дізнання. Адже останнім було вжито достатніх заходів з метою забезпечення реалізації засад змагальності та права ОСОБА_8 на захист у кримінальному провадженні. При цьому суд за наслідками розгляду скарги адвоката ОСОБА_6 не вбачає підстав для скасування протоколу від 25.11.2022про вручення копій матеріалів дізнання, копій обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001006 від 05.05.2021 з огляду на таке.

Як попередньо зазначалося, ч. 2 ст. 303 КПК України передбачає право на стадії підготовчого провадження подавати скарги на рішення, дії чи бездіяльність органу досудового розслідування та прокурора. У свою чергу оскаржуваний захисником протокол від 25.11.2022 не є рішенням у розумінні кримінального процесуального закону. Адже відповідно до ч. 3 ст. 110 КПК України рішення слідчого, дізнавача, прокурора приймається у формі постанови. Протокол же за змістом ч. 1 ст. 104 КПК України є носієм, на якому фіксується хід і результати проведення процесуальної дії, право на оскарження якого ст. 303 КПК України не передбачено.

За таких обставин, зважаючи на те, що доводи скарг не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні, а в іншій частині доводи можуть бути перевірені виключно за наслідками дослідження матеріалів досудового розслідування (дізнання), що на даній стадії судового засідання є неможливим без долученням матеріалів дізнання стороною обвинувачення, у задоволенні поданих захисниками скарг належить відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 36 - 37, 280 - 281, 301, 303, 314 - 315, 372, 376 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні скарги захисника ОСОБА_7 на постанову детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_9 від 21.11.2022 про оголошення підозрюваного ОСОБА_8 у розшук.

Відмовити у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 на постанову заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_10 від 15.11.2022 про зміну групи прокурорів.

Відмовити у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 на постанову заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_10 від 18.11.2022 про продовження строку дізнання у кримінальному провадженні № 0001006 від 05.05.2021.

Відмовити у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 на бездіяльність прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_5 , яка полягає у нескладанні протоколу про відмову в отриманні копій матеріалів дізнання, обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування, а також у ненаданні вказаних матеріалів захиснику обвинуваченого.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді

ОСОБА_3 ОСОБА_2