Справа № 308/8706/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 липня 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород клопотання прокурора Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке 07.07.2022 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000338, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання прокурора Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке 07.07.2022 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000756, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, а саме на один згорток фольги із кристалічною речовиною білого кольору ззовні схожою на наркотичну.

Клопотання мотивоване тим, що зазначений згорток з речовиною мають значення речових доказів у даному кримінальному провадженні, зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, незастосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до його втрати, пошкодження.

У судове засідання прокурор не з`явився, однак подав до суду заяву, згідно з якою просив суд розглянути клопотання без його участі, клопотання підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.
Володілець майна у судове засідання не з`явився.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов),
чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Як вбачається з матеріалів справи, сектором дізнання Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 липня 2022 року за № 0000338, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309 КК України, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 07 липня 2022 року.

Факт вилучення предметів та речовин, на які просить накласти арешт прокурор підтверджується протоколом огляду місця події від 06.07.2022.

Постановою дізнавача від 07 липня 2022 року, вищевказані предмети та речовини визнані речовими доказами.

Метою арешту зазначених речей та предметів, згідно з поданим клопотанням, є збереження речових доказів.

Необхідність арешту на майно обумовлена прокурором тим, що вказані речі мають значення речових доказів, зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, а також наявними ризиками втрати, пошкодження даного майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України.

Враховуючи, що під час розгляду клопотання було встановлено достатність підстав вважати, що вилучені у ході досудового розслідування даного кримінального провадження речі та предмети мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, а також те, що слідчим доведено необхідність арешту вищевказаних речей, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, а тому слідчий суддя дійшов до висновку, що з метою його збереження, зокрема, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, подане клопотання про арешт даного майна слід задовольнити.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 06.07.2022 у ході огляду місця події за адресою: м. Ужгород, вул. Володимирська, навпроти будинку 63А, а саме на: один згорток фольги із кристалічною речовиною білого кольору ззовні схожою на наркотичну.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, яке під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1