ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД

У Х В А Л А

27 жовтня 2022 року місто Фастів

Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
за участі:
секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,
потерпілого ОСОБА_6 ,
провівши підготовче судове засідання у кримінальному проваджені № 0001103 від 29.07.2022 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Фастівського міськрайонного суду Київської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0001103 від 29.07.2022 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
У підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити справу до судового розгляду та заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 , міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, посилаючись на достатніх підстав вважати, що відносно обвинуваченого існують ризики передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Своє клопотання прокурор обґрунтував тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні, тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, що може бути підставою, що він, в разі застосування більш м`яких запобіжних заходів, може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності та відбування призначеного покарання. Також, існує ризик, що ОСОБА_4 може впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки разом зі свідком ОСОБА_7 та потерпілим ОСОБА_6 проживає в одному населеному пункті. Крім того, ОСОБА_4 матиме можливість вчиняти інші кримінальні правопорушення. Про наявність цього ризику свідчить те, що ОСОБА_4 раніше судимий, а саме 03.08.2021 Тульчинським районним судом Вінницької області за ч. 1 ст. 296 КК України до покарання у виді обмеження волі строком на 2 роки, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 1 рік, в даний час ніде не працює, тобто джерело його доходів невідоме, а тому перебуваючи на волі матиме можливість вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Захисник ОСОБА_5 , якого підтримав обвинувачений ОСОБА_4 , не заперечував щодо призначення кримінального провадження до судового розгляду та просили застосувати щодо останнього запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Потерпілий ОСОБА_6 не заперечував щодо призначення судового розгляду кримінального провадження та клопотання прокурора щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, заперечив щодо клопотання сторони захисту.
Сторони не заперечували щодо призначення судового розгляду невідкладно.
Суд, заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання, вивчивши обвинувальний акт, дійшов наступних висновків.

Обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 складений відповідно з вимогами Кримінального процесуального кодексу України і поверненню прокурору не підлягає, підстави для закриття провадження відсутні.

Провадження за обвинувальним актом підсудне цьому суду.

Згідно положень ст. 31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснюється суддею одноособово, крім випадків, передбачених частинами другою, третьою та дванадцятою цієї статті.

Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду, відсутні, відтак суд дійшов висновку про необхідність призначення провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 до судового розгляду.

Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

Вирішуючи клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 та клопотання сторони захисту про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді домашнього арешту, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II КПК України.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вирішуючи клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та клопотання сторони захисту про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді домашнього арешту, суд враховує, що тримання під вартою є найсуворішим і винятковим запобіжним заходом. При цьому, право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене у випадках, на підставі та в порядку, передбаченому законом.

У КПК України встановлені випадки і процедура позбавлення свободи з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього в силу статусу обов`язків, а також з метою вжиття превентивних заходів, про які вказано у статті ст. 177 КПК України.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого умисного злочину проти життя та здоров`я особи, покарання за який передбачено у виді позбавленням волі на строк від 7 до 10 років. Разом з тим, враховуючи те, що ОСОБА_4 , будучи в засудженим 03.08.2021 Тульчинським районним судом Вінницької області за ч. 1 ст. 296 КК України до покарання у виді обмеження волі строком на 2 роки, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 1 рік, знову обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, а також усвідомлюючи покарання, що загрожує йому в разі визнання судом винуватим, може переховуватись від суду та може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім того також існує ризик, що ОСОБА_4 може впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки разом зі свідком ОСОБА_7 та потерпілим ОСОБА_6 проживає в одному населеному пункті.

Оцінюючи вищенаведені обставини в сукупності, приходжу до висновку, що ризики можливого, ухилення обвинуваченого ОСОБА_4 від суду, впливу на потерпілого та свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення під час судового розгляду даного кримінального провадження є доведеними, а тому клопотання прокурора про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є обґрунтованим та підлягає задоволенню, а запобіжний захід у виді тримання під вартою необхідним для запобігання ризикам передбаченими ст. 177 КПК України.

Більш м`який запобіжний захід, у тому числі домашній арешт, як просить сторона захисту, може виявитись недостатніми для запобігання наведеним вище ризикам.

Оскільки, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини, суд відповідно до положень ч. 4 ст. 183 КПК України не вбачає підстав для визначення розміру застави у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 314-316, 177, 183, 194, 197, 369-372 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту щодо ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 15 год. 00 хв. 27 жовтня 2022року в приміщенні Фастівського міськрайонного суду Київської області за участю сторін кримінального провадження.

Встановити наступний склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді: прокурор Фастівської окружної прокуратури Київської області, обвинувачений ОСОБА_4 , його захисник адвокат ОСОБА_5 , потерпілий ОСОБА_6 ..
Кримінальне провадження розглядати суддею одноособово.

Клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури Київської області про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити, відмовити у задоволенні клопотання сторони захисту.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній Установі «Київський слідчий ізолятор», на 60 днів, тобто до 25 грудня 2022 року.

Ухвала в частині запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом п`яти днів з дня його проголошення.

Суддя ОСОБА_8