Справа № 509/4727/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 січня 2023 року Овідіопольський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду у смт. Овідіополь заяву захисника ОСОБА_3 , діючого в інтересах ОСОБА_4 , в кримінальній справі № 500/4727/21 про відвід судді Овідіопольського районного суду Одеської області ОСОБА_5 ,-

ВСТАНОВИВ:

В провадження судді Овідіопольського районного суду Одеської області ОСОБА_5 , перебуває кримінальна справа, за обвинуваченням ОСОБА_4 , в скоєнні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

4 січня 2023 року захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 , подав до суду заяву про відвід судді ОСОБА_5 , з підстав того, що з вересня 2021 року та до теперішнього часу підготовче засідання у вказаній справі не проведено, що як вважає сторона захисту є наслідком незадовільної організації судового процесу, окрім того під головуванням судді ОСОБА_5 до теперішнього часу не розглянуті клопотання сторони захисту від 25.10.2021 р., 03.02.2022 р., 13.06.2022 р., про проведення судового засідання за участю захисника в режимі відео конференції, вказані обставини викликають сумніви у неупередженості судді ОСОБА_5 .

Дослідивши матеріали кримінальної справи та заяви про відвід, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до ч. 5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивований.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так, у справі «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

У даному контексті, на думку ЄСПЛ, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу.

Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду, слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому, суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

В контексті вищевикладеного, заявником не наведені обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості судді з урахуванням об`єктивного критерію, а саме - факти, які не залежать від поведінки судді, але можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

За наведеного вище, суд приходить до висновку, що заявлений відвід не підлягає задоволенню, оскільки з урахуванням об`єктивного критерію не ґрунтується на вимогах ст. 75 КПК України, в яких визначено підстави для відводу судді, а тому, наведенні заявником обставини є обставинами, які не є обґрунтованими та в свою чергу не свідчать про неупередженість судді.

Керуючись ст. ст. 75, 80, 81 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 , діючого в інтересах ОСОБА_4 , в кримінальній справі № 500/4727/21 про відвід судді Овідіопольського районного суду Одеської області ОСОБА_5 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1