КИЇВСЬКИЙ AПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 грудня 2022 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря - ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві матеріали за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , на ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 08 грудня 2022 року, відносно

ОСОБА_7 , який народивсяІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Шпиків Тульчинського району Вінницької області, є громадянином України, із вищою освітою, працює ФОП, одружений, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, проживаєза адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий, підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 366, ч. 5 ст. 191 КК України,

за участю: прокурора захисника підозрюваного - ОСОБА_8 , - ОСОБА_5 , - ОСОБА_6 ,
ВСТАНОВИЛА:

Цією ухвалоюзадоволено клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури ОСОБА_8 та застосовано до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор», строком на 56 (п`ятдесят шість) днів, до 01 лютого 2023 включно, з визначенням застави у розмірі 2290 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, визначеного ст.7 Закону України «Про Державний бюджет на 2022 рік» станом на 01 січня 2022 року, що складає 5 001 360 (п`ять мільйонів одну тисячу триста шістдесят) гривень.

Згідно ухвали, слідчий суддя, оцінюючи в сукупності встановлені у даному кримінальному провадженні ризики, передбачені ст.177 КПК України, дані про особу підозрюваного, обґрунтованість підозри та тяжкість злочинів, у вчиненні яких він підозрюється, вказав, що застосування більш м`якого запобіжного заходу є неможливим, оскільки не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, запобігти існуючим ризикам.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, захисник ОСОБА_5 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 ,подала апеляційну скаргу в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою відмовити в задоволенні клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 . У випадку встановлення наявності повноважень у прокурора Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_8 на здійснення нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідування в кримінальному провадженні №0000003 від 06 січня 2022 року, застосувати до ОСОБА_6 , запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.

Сторона захисту вважає оскаржувану ухвалу необґрунтованою, незаконною, такою, що грунтується на недопустимих доказах.

Як зазначає захисник, слідчим суддею не взято до уваги жодного доводу та заперечення, наведеного стороною захисту, щодо недопустимості розгляду даного клопотання та в цілому його необґрунтованості. В оскаржуваній ухвалі не обґрунтовано жодного ризику, не враховано сімейний стан та стан здоров`я осіб, які перебувають на утриманні у ОСОБА_6 .

Крім того, слідчим суддею в ухвалі вказано, що ОСОБА_6 повідомлено про підозру за ч.4 та ч.5 ст. 191 КК України, в той час як йому повідомлено про підозру за ч.5 ст. 191 КК України.

Належним чином в ухвалі не вмотивовано підстав, що унеможливлюють застосування запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою.

Також, при визначенні розміру застави слідчим суддею суб`єктивно, без будь-яких доказів на підтвердження майнового стану ОСОБА_6 , визначено розмір застави, у розмірі 2290 прожиткових мінімуми доходів громадян, що становить 5 001 360 грн.

Апелянт звертає увагу суду на той факт, що в долученому до клопотання витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, датованому 30 листопада 2022 року, відсутні відомості щодо повідомлення ОСОБА_6 або іншим особам про підозру, зокрема відсутні дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) Закону України про кримінальну відповідальність, які, згідно приписів ст.278 КПК України, невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Таким чином, на думку сторони захисту, у вказаному кримінальному провадженні жодній особі не повідомлено про підозру, що суперечить твердженню сторони обвинувачення та змісту врученого клопотання.

Окрім цього, згідно приписів п.4 ч.3 ст.219 КПК України, строк досудового розслідування в рамках даного кримінального провадження становить два місяці з моменту повідомлення особі про підозру. Разом з цим, оскільки прокурором в клопотанні зазначено, що статус підозрюваного в даному кримінальному провадженні набуто декількома особами, відомості про дату повідомлення яких про підозру прокурором документально не підтверджено, встановити відповідність зазначеної прокурором інформації, а також визначити початок обчислення строків досудового розслідування з моменту повідомлення особі про підозру, з наявних доказів неможливо.

Також захисник вказує, що досудове розслідування здійснюється по чотирнадцяти епізодам, з яких три внесені за ч.4 ст. 191 КК України, чотири внесені за ч.5 ст. 191 КК України, та сім внесені за ч. 2 ст. 366 КК України. З витягу, наданого органом досудового розслідування, вбачається, що фабула у злочинах внесених по ст. 191 КК України повністю ідентична, що унеможливлює їх ідентифікацію та дає підстави вважати, що органом досудового розслідування, всупереч того, що обставини кримінального провадження стосуються єдиних договірних стосунків, штучно створюються передумови для надання даному кримінальному провадженню резонансу та створення штучного показника. Це підтверджується фактом ненадання органом досудового розслідування відповідних постанов про об`єднання вказаних матеріалів, як те передбачено приписами процесуального законодавства.

Крім того, захисник стверджує, що слідчим суддею не враховано зауважень сторони захисту щодо відсутності повноважень у прокурора в рамках даного кримінального провадження на звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу, погодження підозри, оскільки згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, в ньому відсутні дані про процесуального керівника з числа осіб, визначених постановою від 19 вересня 2022 року. Це дає підстави стверджувати, що таке повідомлення про підозру є неналежним чином погодженим, в розумінні ст.36, 277 КПК України.

Сторона захисту вважає, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, на які посилалась сторона обвинувачення в своєму клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 та які були взяті слідчим суддею за основу, являються надуманими, не доведеними, не підтвердженими та належним чином не обгрунтованими.

Апелянт стверджує, що прокурором не доведено існування хоча б одного з ризиків, передбачених ст.177 КПК України, при цьому, поведінка ОСОБА_6 свідчить про відсутність таких ризиків в цілому. Це підтверджується тим, що ОСОБА_6 має постійне місце проживання та місце реєстрації, які не не змінював; перебуває у офіційному шлюбі з ОСОБА_9 ; на утриманні має трьох дітей: ОСОБА_6 , 2014 р.н., ОСОБА_10 , 2006 р.н. та ОСОБА_11 , 2009 р.н. (донька від першого шлюбу дружини ОСОБА_9 ), матір ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка являється пенсіонером та інвалідом третьої групи; раніше не судимий. На думку сторони захисту вказані відомості дають підстави вважати, що ОСОБА_6 має міцні соціальні зв`язки у суспільстві.

Також захисник вказує на відсутність обгрунтованої підозри, посилаючись на те, що розмір майнової шкоди не підтверджений належними, у розмінні ст.ст.84-86 КПК України, доказами, чим порушено вимоги п.12 ч.1 ст.178 КПК України.

Посилання слідчого судді в оскаржуваній ухвалі щодо статків ОСОБА_6 викликає сумніви щодо його неупередженого підходу, оскільки являється дуже суб`єктивним, з огляду на зазначення, «про наявність у розпорядженні підозрюваного двох автомобілів преміум класу, елітного житла у м. Вінниця та у м. Києві», що не підтверджується відповідними доказами а грунтується виключно на інформації повідомленій прокурором.

Заслухавши доповідь судді, доводи захисника та підозрюваного, які підтримали подану апеляційну скаргу і просили її задовольнити, доводи прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив ухвалу слідчого судді залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисникане підлягає задоволенню.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, слідчим відділом Деснянського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування, а Деснянською окружною прокуратурою процесуальне керівництво у кримінальному провадженні внесеному 06 січня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000003, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 366, ч. 4, ч. 5 ст. 191 КК України.

Слідчим відділом Деснянського УП ГУНП у м. Києві встановлено факт розтрати бюджетних грошових коштів службовими особами КП "Ватутінськінвестбуд", за попередньою змовою з службовими особами ПП "Сучасні будівельні технології -12" шляхом зловживання своїм службовим становищем, вчиненому у великих та особливо великих розмірах, шляхом внесення завідомо неправдивих відомостей в офіційні документи, що спричинило тяжкі наслідки під час виконання робіт з Капітального ремонту спортивних майданчиків в парку "Муромець" Деснянського району м. Києва за бюджетні грошові кошти.

Зі змісту підозри, повідомленої ОСОБА_6 , його активні дії полягали в укладанні договору підряду №3-2021 від 29.09.2021 та підписанні актів приймання виконаних будівельних робіт ( форма КБ-2в) та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (форма КБ-3) з КП "Ватутінськінвестбуд", в якості комерційного директора ПП «Сучасні будівельні технології-12». При цьому, згідно висновку будівельно-технічної експертизи №52/9-72/9 від 22.07.2022 проведеної експертами Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз Служби безпеки України, обсяги та вартість фактично виконаних робіт на об`єкті "Капітальний ремонт спортивних майданчиків в парку "Муромець" Деснянського району м. Києва" не відповідають обсягам та вартості зазначеним у Актах виконаних робіт ф.КБ-, складених на виконання умов Договорів підряду №3-2021 від 29.09.2021. Вартість та обсяг фактично невиконаних робіт становить 4,131млн.грн. Вартість завищених обсягів виконаних робіт складає 3,914 млн.грн. Відповідна сума збитків, заподіяних місцевому бюджету м. Києва, повністю документально підтверджується висновком судово-економічної експертизи №61/7 від 26.08.2022

Згідно висновку судово-економічної експертизи №61/7 від 26.08.2022, проведеної експертами Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз Служи безпеки України, розмір матеріальної шкоди (збитків) заподіяної місцевому бюджету м. Києва в особі КП "Ватутінськінвестбуд" внаслідок завищення вартості виконаних робіт та фактичного невиконання будівельних робіт по об`єкту "Капітальний ремонт спортивних майданчиків в парку "Муромець" Деснянського району м. Києва" відповідно до договору підряду №3-2021 від 29.09.2021, документально підтверджується у загальній сумі 8,045млн.грн.

05 грудня 2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.366, ч.5 ст. 191 КК України.

05 грудня 2022 року прокурор Деснянської окружної прокуратури ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва з клопотанням про застосування до ОСОБА_6 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 08 грудня 2022 року задоволено вказане клопотання прокурора та застосовано до ОСОБА_6 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор», строком на 56 (п`ятдесят шість) днів, до 01 лютого 2023 включно, з визначенням застави у розмірі 2290 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, визначеного ст.7 Закону України «Про Державний бюджет на 2022 рік» станом на 01 січня 2022 року, що складає 5 001 360 (п`ять мільйонів одну тисячу триста шістдесят) гривень.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст. 177, 178, 183, КПК України.

Під час апеляційного розгляду встановлено, що рішення слідчим суддею прийнято з дотриманням вищезазначених вимог національного та міжнародного законодавства.

Так, з ухвали суду та журналу судового засідання вбачається, що наведені в клопотанні слідчого підстави для застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою перевірялись при розгляді клопотання. При цьому був допитаний підозрюваний, вислухана думка прокурора та захисника, з`ясовані інші обставини, які мають значення при вирішенні питання застосування запобіжного заходу.

Під час судового розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд з`ясував питання про те, чи підтверджується наявність зазначених у клопотанні слідчого підстав для застосування запобіжного заходу, передбачених статтею 177 КПК України.

Відповідно до ст. 178 КПК України, судом також враховано вагомість наявних доказів про причетність підозрюваного до вчинення вищезазначених кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, а також дані про особу ОСОБА_6 в їх сукупності, в тому числі і те, що ОСОБА_6 має постійне місце проживання та місце реєстрації, перебуває у офіційному шлюбі, має на утриманні трьох дітей та матір 1955 року народження, яка являється пенсіонером та інвалідом третьої групи, раніше не судимий, має міцні соціальні зв`язки у суспільстві.

Слідчий суддя в ухвалі зазначив, що підозра у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованих кримінальних правопорушень є обґрунтованою та підтверджується вагомими доказами, які містяться в матеріалах кримінального провадження.

На об`єктивне переконання і колегії суддів апеляційного суду, сукупність всіх фактичних обставин та даних, зазначених в ухвалі слідчого судді, дає достатні підстави вважати обґрунтованою підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 366, ч. 5 ст. 191 КК України, що є підставою для застосування до підозрюваного відповідних заходів забезпечення кримінального провадження, а саме запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з метою здійснення подальшого розслідування кримінального правопорушення.

Зокрема, обґрунтованість підозри у вчиненні інкримінованих ОСОБА_6 кримінальних правопорушень підтверджується: договорами №3-2021 від 29.09.2021 та №16-2021 від 01.12.2021 про капітальний ремонт спортивних майданчиків в парку "Муромець" Деснянського району м. Києва з відповідними додатками та актами приймання виконаних робіт (форма КБ-2в) та довідками про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (форма КБ-3); платіжними дорученнями та рухами грошових коштів по рахункам КП «Ватутінськінветбуд» та ПП «СБТ-12»; відповіддю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва №73-47в від 27.01.2022 про відсутність документів, які дають право на виконання будівельних робіт та підготовчих робіт в парку "Муромець"; відповіддю з Департаменту земельних ресурсів КМДА №0570202/3-1676 від 26.01.2022 щодо цільового призначення земельної ділянки; висновком будівельно-технічної експертизи №52/9-72/9 від 22.07.2022 проведеної експертами Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз Служби безпеки України; висновком судово-економічної експертизи №61/7 від 26.08.2022 проведеної експертами Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз Служби безпеки України; протоколами огляду місць подій.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

За таких умов, слідчий суддя, як вважає колегія суддів, дослідивши, матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів лише щодо пред`явленої підозри - з точки зору достатності та взаємозв`язку, прийшов до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України, які свідчать про обґрунтованість підозриОСОБА_6 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, оскільки об`єктивно зв`язують його з ними, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дані правопорушення.

Таким чином, як вважає колегія суддів, доводи сторони захисту щодо відсутності обґрунтованої підозри є такими, що не ґрунтуються на матеріалах справи, а доводи про те, що слідчим суддею не вірно вказана кваліфікація дій підозрюваного, оскільки в повідомлення про підозру значиться ч.5 ст. 191 КК України, при цьому в оскаржуваній ухвалі значиться ч.4 та ч.5 ст. 191 КК України, є опискою, яка може бути виправлена слідчим суддею у порядку ст. 379 КПК України.

Колегією суддів встановлено, що як у клопотанні, так і в судовому засіданні прокурором доведено наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, які дають підстави для застосування відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та підтверджують недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним ризикам.

Як правильно вказав в ухвалі слідчий суддя, з чим погоджується і колегія суддів, підозрюваний ОСОБА_6 перебуваючи на волі, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованих кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, суспільно-небезпечний характер кримінальних правопорушень, розмір спричиненої матеріальної шкоди, тривалість вчинення правопорушення та узгодженість дій всіх учасників злочинного угруповування, наявний ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.

Також, враховуючи на те, що ОСОБА_6 повідомлено підозру у розтраті чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене у великих та в особливо великих розмірах за попередньою змовою групою осіб, що вказує на обізнаність підозрюваного про всіх членів групи, що не виключає можливість впливу на свідків та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні, які діяли у групі з ним, тобто наявність ризику передбаченого п.3 ч.1 ст. 177 КПК України.

Крім того, органом досудового розслідування ще не досліджений механізм готівкового виводу розтрачених коштів, їх розподілу між учасниками групи та подальшої легалізації, що створює передумови для ОСОБА_6 до приховування та знищення документації в тому числі на електронних пристроях збереження інформації. Наведене вказує на обґрунтованість ризику, передбаченого п.2 ч.1 ст.177 КПК України щодо можливості знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Також колегія судді вважає, що ОСОБА_6 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки вірогідність внесення завідомо неправдивих відомостей до офіційних документів шляхом їх спотворення та зміни, з боку останнього не виключається, з огляду на правову природу правопорушення пов`язаного з документообігом та прагненням підозрюваного уникнути кримінальної відповідальності.

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

На підставі вище викладеного, а також враховуючи дані про особу підозрюваного, в їх сукупності, колегія суддів приходить до висновку про доведеність слідчим та прокурором у клопотанні вказаних ризиків, оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне в матеріалах справи відсутні.

Враховуючи характер вчинених злочинів, застосування іншого, більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить належної поведінки підозрюваного та може потягнути за собою настання негативних наслідків.

З урахуванням зазначеного, вимоги апеляційної скарги захисника в цій частині не заслуговують на увагу.

З огляду на викладені обставини, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов обгрунтованого висновку про наявність підстав для застосування щодо підозрюваного ОСОБА_13 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки специфіка вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень, дані про особу підозрюваного та суворість можливого покарання за інкриміновані злочини не дають підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Застосувавши до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою суд на законних підставах визначив йому заставу у розмірі 2290 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 5 001 360 (п`ять мільйонів одну тисячу триста шістдесят) гривень.

Згідно п. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод звільнення може бути обумовлено наданням гарантій явки в суд, й судова практика Європейського суду з прав людини встановлює, що не відповідає п. 3 ст. 5 Конвенції встановлення розміру застави, виключно в залежності від інкримінованої шкоди. Гарантія має мету не відшкодування шкоди, а забезпечення присутності обвинуваченого в залі судового засідання. Тому її розмір повинен відповідати перспективі втрати застави чи обернення на неї стягнення у разі не явки обвинуваченого до суду, й повинен утримувати обвинуваченого в межах належної процесуальної поведінки.

Крім того, у своєму листі від 04.04.2014 року № 511-550/0/4-13 Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ зазначає, що слідчі судді повинні враховувати майновий стан підозрюваного та не допускати встановлення такого розміру застави як альтернативному тримання під вартою, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до не можливості виконання застави.

Слідчий суддя не в праві визначити розмір застави, який завідомо підозрюваним не може бути сплачений через його майновий стан.

Тому, слідчий суддя виходячи з вище викладеного, дійшов правильного двисновку про необхідність визначення підозрюваному альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 2290 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 5 001 360 (п`ять мільйонів одну тисячу триста шістдесят) гривень, оскільки саме така застава, на думку колегії суддів, достатня у разі її внесення, забезпечити виконання підозрюваним, покладених на нього законом обов`язків, й повинна утримувати підозрюваного в межах належної процесуальної поведінки.

Підстав вважати його завідомо непомірними, у колегії суддів немає.

Доводи захисника, за змістом апеляційної скарги, про наявність підстав для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою, не можуть бути прийняті до уваги, оскільки слідчий суддя прийняв рішення на основі всебічно з`ясованих обставин, з якими закон пов`язує можливість застосування виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при цьому дослідив належним чином всі матеріали провадження та навів в ухвалі мотиви, з яких прийняв відповідне рішення. Отже, твердження в апеляційній скарзі про невмотивованість висновків суду щодо необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 є безпідставними, оскільки суперечать наявним у матеріалах провадження доказам, які містять фактичні дані на підтвердження наведених слідчим суддею в ухвалі обставин.

Крім того, як встановлено колегією суддів апеляційного суду, обставини підозри судом з`ясовані в тій мірі, в якій закон на даному етапі кримінального провадження вимагає від слідчого судді. Так з положень п. 1 ч. 1 ст. 178 КПК України вбачається, що при застосуванні запобіжного заходу слідчий суддя перш за все має переконатися в наявності доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, в якому вона підозрюється, закон не вимагає щоб докази були повними, але вони повинні бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений в обранні того чи іншого запобіжного заходу. При цьому слідчий суддя місцевого суду не знайшов у висновках, які зробив орган досудового слідства, чогось очевидно необґрунтованого чи довільного. Не виявлено таких обставин і колегією суддів апеляційного суду.

Доводи апеляційної скарги в частині відсутності повноважень у прокурора ОСОБА_8 в рамках даного кримінального провадження, є такими, що не ґрунтуються на матеріалах справи.

Так, як вбачається із матеріалів справи листом начальника відділу нагляду

за додержанням законів органи фіскальної служби Київської міської прокуратури ОСОБА_14 № 11-1666ВИХ22 від 29 вересня 2022 року доручено здійснення процесуального керівництва Деснянській окружній прокуратурі (том 1 а.с.25)..

Постановою керівника Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_15 про призначення групи прокурорів від 29 листопада 2022 року визначено групу прокурорів у кримінальному провадженні № 0000003 від 06 січня 2022 року у складі, серед інших і прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_8 та призначено старшим групи прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_8 , якому доручено керувати діями інших прокурорів (том 1 а.с.23).

Посилання в апеляційній скарзі на помилкове зазначення слідчим суддею в ухвалі того, що ОСОБА_6 повідомлено про підозру за ч.4 та ч.5 ст. 191 КК України, в той час як йому повідомлено про підозру за ч.5 ст. 191 КК України, також не є підставою для скасування ухвали слідчого судді, оскільки це є опискою, яка може бути виправлена самим слідчим суддею в порядку ст.379 КПК України.

Як вважає колегія суддів, слідчий суддя правильно, з урахуванням вимог закону, а також практики Європейського суду з прав людини, застосував даний запобіжний захід, взявши до уваги тяжкість інкримінованих кримінальних правопорушень, дані про особу підозрюваного, в тому числі його майновий стан, а також доведені прокурором ризики неправомірної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 .

За таких обставин, ухвала слідчого судді суду першої інстанції, з урахуванням вимог статті 370 КПК України, є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому підстав для її скасування та застосування підозрюваному іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, колегія суддів не знаходить.

Істотних порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді постановити законне та обґрунтоване рішення, колегією суддів не виявлено.

На підставі вищевикладеного колегія суддів приходить до висновку, що встановлені органами досудового розслідування обставини є виправданими та необхідними елементами, що визначають потребу в застосуванні підозрюваній особі - ОСОБА_16 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Таким чином, зазначені в апеляційній скарзі доводи та підстави, з яких захисник просить скасувати ухвалу суду, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи і не є визначеними законом підставами для скасування оскаржуваного рішення.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 08 грудня 2022 року, якою задоволено клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури ОСОБА_8 та застосовано до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор», строком на 56 (п`ятдесят шість) днів, до 01 лютого 2023 включно, з визначенням застави у розмірі 2290 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, визначеного ст.7 Закону України «Про Державний бюджет на 2022 рік» станом на 01 січня 2022 року, що складає 5 001 360 (п`ять мільйонів одну тисячу триста шістдесят) гривень- залишити без змін, а апеляційну скаргузахисника ОСОБА_5 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , -залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з часу проголошення і оскарженню не підлягає.

Судді:

_______________ _______________ _____________

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Справа № 11-сс/824/4975/2022

Єдиний унікальний номер 754/11275/22

Категорія: ст. 183 КПК України

Слідчий суддя у суді першої інстанції - ОСОБА_19

Доповідач в суді апеляційної інстанції - ОСОБА_1