У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 березня 2023 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши в залі судових засідань у м. Києві у відкритому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_5 , подане в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 , про скасування арешту майна

у кримінальному провадженні №0000246 від 31.03.2021 відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 368 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

На розгляді Солом`янського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження №0000246 від 31.03.2021 відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 368 КК України.

В межах вищевказаного судового провадження до Солом`янського районного суду м. Києва захисником ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 було подано клопотання про скасування арешту майна, згідно з яким ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м.Києва в справі №757/24912/21-к від 15.05.2021 року, з метою забезпечення збереження речових доказів, було накладено арешт на особисте майно ОСОБА_4 , а саме:

- банкноти валюти США на загальну суму 360 доларів США (три банкноти номіналом по 100 доларів США, три банкноти номіналом по 20 доларів США);

- банкноти валюти України - гривні на загальну суму 3029 гривень (п`ять банкнот номіналом по 500 гривень, три банкноти номіналом по 100 гривень, чотири банкноти номіналом по 50 гривень, одна банкнота номіналом 10 гривень, три банкноти номіналом по 5 гривень, одна банкнота номіналом 2 гривні та дві банкноти номіналом по 1 гривні).

На думку сторони захисту, арешт на вищевказане майно було накладено необґрунтовано та в застосуванні цього арешту відпала потреба, що обумовлює його скасування.

Так, постановою старшого слідчого в ОВС ГСУ ДБР ОСОБА_6 вищевказані особисті грошові кошти були визнані речовими доказами, проте ані в даній постанові, ані в клопотанні про їх арешт, поданому до Печерського районного суду м. Києва, не наведено підстав для визнання цих грошей речовими доказами, не вказано критеріїв, на підставі яких особисте майно ОСОБА_4 відповідає ознакам речових доказів, визначених ст.98 КПК України, з огляду на правову кваліфікацію кримінального правопорушення, внесеного до ЄРДР.

В клопотанні вказується, що виходячи з аналізу матеріалів досудового розслідування, особисті грошові кошти ОСОБА_4 , на які було накладено арешт, не є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , не містять інших відомостей, які можуть бути використані як доказ факта чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, не має підтверджень, що ці кошти були набуті кримінально протиправним шляхом або отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Також стверджується, що вищевказаний арешт порушує розумність та співрозмірність обмеження права власності завданнями кримінального провадження.

Виходячи з вищевикладеного та з врахуванням ст.41 Конституції України, ст.1 Протоколу №1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, стст.7, 13, 16, 42, 46, 98, 170, 174 КПК України, практики ЄСПЛ, захисник ОСОБА_5 просить своє вищевказане клопотання задовольнити, скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва в справі №757/24912/21-к від 15.05.2021 року, на:

- банкноти валюти США на загальну суму 360 доларів США (три банкноти номіналом по 100 доларів США, три банкноти номіналом по 20 доларів США);

- банкноти валюти України - гривні на загальну суму 3029 гривень (п`ять банкнот номіналом по 500 гривень, три банкноти номіналом по 100 гривень, чотири банкноти номіналом по 50 гривень, одна банкнота номіналом 10 гривень, три банкноти номіналом по 5 гривень, одна банкнота номіналом 2 гривні та дві банкноти номіналом по 1 гривні).

В судовому засіданні сторона захисту вищевказане клопотання підтримала, просила його задовольнити з підстав, вказаних у клопотанні.

Прокурор відділу Офісу Генерального прокурора України ОСОБА_3 проти задоволення клопотання не заперечував, зазначивши, зокрема, що протокол затримання та особистого обшуку ОСОБА_4 , під час яких були вилучені вказані в клопотанні захисника грошові кошти, вже досліджений судом у судовому засіданні.

Дослідивши матеріали судової справи №760/33152/21, провадження №1-кп/760/1783/22, заслухавши пояснення сторін, суд дійшов наступного висновку.

Згідно з ч.4 ст.174 КПК суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Разом з тим, наведене положення законодавства України слід ураховувати разом з іншими його приписами, зокрема, з п.12 ч.1 ст.368 КПК України, згідно з якими, ухвалюючи вирок, суд повинен вирішити питання що належить вчинити з майном, на яке накладено арешт, речовими доказами і документами.

З урахуванням телеологічного принципу тлумачення норм законодавства, суд доходить висновку, що питання про скасування арешту майна суд зобов`язаний вирішити під час ухвалення вироку, проте це не обмежує суд у розгляді відповідного клопотання на інших стадіях судового розгляду.

Такий висновок суду підтверджується, серед іншого, ч.3 ст.315 КПК України, згідно з якою під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, одним з яких, як відомо, в силу п.7 ч.2 ст.131 КПК України, є арешт майна.

Отже, виходячи з приписів КПК України, повноваження суду розглянути клопотання про скасування арешту майна не обмежуються стадією ухвалення вироку.

Щодо суті клопотання захисника ОСОБА_5 про скасування арешту майна, то суд виходить з чч.1, 4 ст.41 Конституції України, відповідно до яких кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Як встановлено ч.1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Виходячи з п.7 ч.2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Як передбачено ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Судом встановлено, що під час досудового розслідування кримінального провадження №0000246 від 31.03.2021 відносно ОСОБА_4 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва в справі №757/24912/21-к від 15.05.2021 року було накладено арешт на належні ОСОБА_4 :

- банкноти валюти США на загальну суму 360 доларів США (три банкноти номіналом по 100 доларів США, три банкноти номіналом по 20 доларів США);

- банкноти валюти України - гривні на загальну суму 3029 гривень (п`ять банкнот номіналом по 500 гривень, три банкноти номіналом по 100 гривень, чотири банкноти номіналом по 50 гривень, одна банкнота номіналом 10 гривень, три банкноти номіналом по 5 гривень, одна банкнота номіналом 2 гривні та дві банкноти номіналом по 1 гривні), з метою забезпечення збереження речових доказів.

Суд також ураховує, що згідно з абз.2 ч.1 ст.174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Крім того, суд ураховує позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену в його постанові від 15.05.2019 року в справі №372/2904/17-ц, яка полягає в тому, що право власності належить до основоположних прав людини, утілення яких у життя становить підвалини справедливості суспільного ладу.

При цьому, особи, котрі зазнають порушення права мирного володіння майном, гарантованого ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод як і інших визначених конвенцією прав, відповідно до ст.13 цього міжнародно-правового акта повинні бути забезпечені можливістю ефективного засобу юридичного захисту в національному органі (п.29).

Спеціальні підстави законного обмеження особи в реалізації права власності передбачені, зокрема, нормами кримінального процесуального закону для виконання завдань кримінального провадження як легітимної мети відповідного втручання в право мирного володіння майном (п.31).

Арешт майна має тимчасовий характер, і його максимально можлива тривалість обмежена часовими рамками досудового розслідування та/або судового розгляду до прийняття процесуального рішення, яким закінчується кримінальне провадження (п.35).

Так, вирішуючи питання про скасування арешту майна, суд зобов`язаний урахувати відповідну практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), в якій напрацьовано три головні критерії, які слід оцінювати на предмет відповідності втручання в право особи на мирне володіння своїм майном принципу правомірного втручання, сумісного з гарантіями ст. 1 Першого протоколу, а саме: (а) чи є втручання законним; (б) чи переслідує воно суспільний інтерес; (в) чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям та з дотриманням принципу справедливої рівноваги. ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу, якщо хоча б одного критерію не буде додержано.

Виходячи з вищенаведених норм законодавства України, судової практики та встановлених фактичних обставин, зокрема, завершення досудового розслідування в кримінальному провадженні №0000246 від 31.03.2021, того, що зібрані під час досудового розслідування докази були процесуально зафіксовані та оформлені, визнані достатніми для складання обвинувального акта і відкриті стороні захисту, обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування були спрямовані до суду, який здійснює судовий розгляд, під час судового розгляду судом вже було досліджено протокол затримання та обшуку ОСОБА_4 від 12.05.2021 року, їх відеозаписи, суд доходить висновку, що клопотання про скасування арешту є обґрунтованим в частині того, що в подальшому застосуванні арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва в справі №757/24912/21-к від 15.05.2021 року на особисті грошові кошти ОСОБА_4 , відпала потреба, у зв`язку з чим клопотання про скасування підлягає задоволенню.

Разом з тим суд доходить висновку, що на даний час продовжує існувати легітимна мета арешту майна як втручання в право особи на мирне володіння ним - збереження речей і матеріальних цінностей для забезпечення можливості виконання завдань кримінального провадження, а тому із врахуванням засади пропорційності такого втручання публічному інтересу слід залишити в силі арешт мобільного телефону Samsung SM-G973F/DS 128 GB, який був накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва в справі №757/24912/21-к від 15.05.2021 року.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.41 Конституції України, ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, стст.131, 132, 170, 174, 395 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання захисника ОСОБА_5 , подане в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 - задовольнити.

Частково скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва в справі №757/24912/21-к від 15.05.2021 року, на:

- банкноти валюти США на загальну суму 360 доларів США (три банкноти номіналом по 100 доларів США, три банкноти номіналом по 20 доларів США);

- банкноти валюти України - гривні на загальну суму 3029 гривень (п`ять банкнот номіналом по 500 гривень, три банкноти номіналом по 100 гривень, чотири банкноти номіналом по 50 гривень, одна банкнота номіналом 10 гривень, три банкноти номіналом по 5 гривень, одна банкнота номіналом 2 гривні та дві банкноти номіналом по 1 гривні).

Повернути власнику майна - обвинуваченому ОСОБА_7 :

- банкноти валюти США на загальну суму 360 доларів США (три банкноти номіналом по 100 доларів США, три банкноти номіналом по 20 доларів США;

- банкноти валюти України - гривні на загальну суму 3029 гривень (п`ять банкнот номіналом по 500 гривень, три банкноти номіналом по 100 гривень, чотири банкноти номіналом по 50 гривень, одна банкнота номіналом 10 гривень, три банкноти номіналом по 5 гривень, одна банкнота номіналом 2 гривні та дві банкноти номіналом по 1 гривні).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1