Справа № 461/5866/22
Провадження № 1-кс/461/5081/22
У Х В А Л А
про арешт майна
08.11.2022 року. м. Львів
Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна, -
в с т а н о в и в :
Подане клопотання мотивує тим, що вищевказані речі та документи, за умови повного та об`єктивного їх дослідження можуть надати органу досудового розслідування критично необхідні відомості, які можуть забезпечити виконання завдань кримінального провадження - захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
На підставі ч.2 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без виклику представника власника майна, та у відсутності прокурора.
На підставі ч.4 ст.107 КПК України, фіксування судового засідання з допомогою технічних засобів не здійснювалося.
Дослідивши та перевіривши клопотання та долучені до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.
Під час досудового розслідування встановлено, що 27.10.2022 до ГУНП у Львівській області із письмовою заявою звернувся президент корпорації БП «КАРПАТБУД» ОСОБА_5 щодо вчинення кримінального правопорушення невідомими особами, які мають намір шахрайським способом заволодіти об`єктом нерухомості (квартира), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .
В ході проведення досудового розслідування встановлено, що 28.10.2014 між Корпорацією БП «Карпатбуд» та гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , укладено договір купівлі-продажу майнових прав №3141-46-2401 щодо вищезгаданого об`єкту нерухомості (квартири).
Допитаний в якості потерпілого гр. ОСОБА_6 вказав, що 28.10.2014 між ним та Корпорацією БП «Карпатбуд» був укладений договір купівлі-продажу майнових прав №3141-46-2401 щодо об`єкту нерухомості (квартири), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .
10 лютого 2016, він підписав акт приймання-передачі на вказану квартиру та приступив до проведення ремонту. Після чого, у 2021 році ОСОБА_6 почав займатись оформленням всіх документів для державної реєстрації права власності на квартиру. У зв`язку із чим, він звернувся до ОКП ЛОР «БТІ та ЕО» для виготовлення технічного паспорту, однак зрозумівши, що процес займе багато часу, він надав довіреність адвокату ОСОБА_7 для проведення всіх необхідних дій для завершення державної реєстрації об`єкта нерухомості, однак, останній так і не завершив процес реєстрації по т.ч.
В ході виконання доручення органу досудового розслідування, оперативним підрозділом встановлено, що гр. ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 спільно із гр. ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , організували схему незаконного відчуження об`єктів нерухомості, які належать третім особам.
З метою реалізації злочинного плану, ОСОБА_8 сприяв працевлаштуванню ОСОБА_9 на посаду адміністратора у реабілітаційний центр «Перспектива», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , з метою підшукання ОСОБА_9 осіб похилого віку, які перебувають у вищевказаному закладі, для подальшого оформлення об`єктів нерухомості на останніх.
Так, ОСОБА_9 підшукавши необхідну особу похилого віку ОСОБА_10 , діючи спільно з ОСОБА_8 , 13.10.2022 звернулись до приватного нотаріуса ОСОБА_11 з метою нотаріально посвідчити довіреність на представлення інтересів від імені гр. ОСОБА_10 , РНОКПП НОМЕР_1 (представник - ОСОБА_8 ).
У подальшому, ОСОБА_8 діючи від імені ОСОБА_10 , використовуючи підроблені документи, а саме договір купівлі-продажу майнових прав на квартиру від 25.02.2015 та довідку №821 від 29.09.2022, звернувся до ОКП ЛОР «Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки», що знаходиться за адресою: м. Львів, вул. Липинського, 54, з метою проведення технічної інвентаризації та отримання технічного паспорту на об`єкт нерухомості, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 для подальшої реєстрації права власності за гр. ОСОБА_10
04.11.2022 на підставі ухвали слідчого судді Галицького районного суду м. Львова проведено обшук за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_8 , в ході якого вилучено 2 ключі та 1 електронний чіп-ключ від вхідних дверей квартири, що за адресою: АДРЕСА_2 .
04.11.2022 року старшим слідчим у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_3 , винесено постанову про визнання вищевказаних речей речовими доказами у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Згідно з ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Таким чином, метою накладення арешту на майно є виконання завдань кримінального провадження та забезпечення збереження речових доказів.
Слідчий довів, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження
Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.
Оцінюючи надані стороною обвинувачення докази слідчий суддя вважає їх належними та допустимими, їх сукупність та взаємозв`язок між ними достатній для прийняття процесуального рішення про арешт майна.
Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, а також з метою виконання завдань кримінального провадження та забезпечення конфіскації майна, як виду кримінального покарання, вважаю, що клопотання підлягає до задоволення.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,
у х в а л и в :
клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на предмети, які були вилучені в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме 2 (два) ключі та 1 (один) електронний чіп-ключ від вхідних дверей квартири, що за адресою: АДРЕСА_2 .
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п?яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1