печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2023 року

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

особи, яка подала клопотання, адвоката: не з`явився,

прокурора: не з`явився,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.08.2022 року у кримінальному провадженні № 0000607 від 14.05.2021 року, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.08.2022 року у кримінальному провадженні № 0000607 від 14.05.2021 року ,на 3 пакети поліетиленові, в яких містяться металеві гранули жовтого кольору, схожі на золото вагою 555,2 гр., 725,4 гр. та 252,1 гр., які належать ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання адвокат ОСОБА_3 зазначає, що арешт накладено необґрунтовано, оскільки ОСОБА_4 будь-якого відношення до обставин, які є предметом досудового розслідування у кримінальному провадженні, не має; про підозру останньому підозру не повідомлено; дані про те, що арештоване майно є предметом кримінального правопорушення чи отримане незаконним шляхом, відсутні, оскільки арештоване майно має законне походження та було придбано ОСОБА_4 шляхом здійснення операцій з купівлі-продажу банківського металу, що підтверджується квитанціями купівлі-продажу та обумовлює необхідність скасування арешту майна. Застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження є неспівмірним з завданням кримінального провадження та порушує права ОСОБА_4 як власника майна.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

В судове засідання особа, яка подала клопотання, адвокат ОСОБА_3 не з`явився, про день, час, місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій вимоги клопотання підтримав в повному обсязі, просив задовольнити.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про день, час, місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій щодо задоволення клопотання заперечував.

Відповідно до ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

За таких обставин, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті доводів та вимог клопотання за відсутності в судовому засіданні особи, яка подала клопотання, та прокурора, на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.

Слідчим суддею встановлено, що Офісом Генерального прокурора здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000607 від 14.05.2021 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28 ст. 198, ч. 3 ст. 209, ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 358 КК України.

В рамках здійснення досудового розслідування у вищевказаному кримінальному провадженні, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.08.2022 року № 757/20421/22-к задоволено клопотання прокурора та накладено арешт на майно, тимчасово вилучене під час проведення обшуку в квартирі АДРЕСА_1 , а саме: 3 пакети поліетиленові, в яких містяться металеві гранули жовтого кольору, схожі на золото вагою 555,2 гр., 725,4 гр. та 252,1 гр., які належать ОСОБА_4 .

Згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу .

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

З ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.08.2022 року вбачається, що при накладенні арешту на вилучене під час проведення обшуку в квартирі АДРЕСА_1 , майно, а саме: 3 пакети поліетиленові, в яких містяться металеві гранули жовтого кольору, схожі на золото вагою 555,2 гр., 725,4 гр. та 252,1 гр., суддя виходив з того, що воно має значення для встановлення обставин у кримінальному провадженні, оскільки містить на собі відомості, які можуть бути використані як докази фактів чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, та може бути використане як речовий доказ у кримінальному провадженні № 0000607 від 14.05.2021 року.

Разом з тим, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також за умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна у відповідності до ст.ст. 94, 132, 173 КПК України слідчий суддя повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу арешту майна; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального судочинства.

Так, кримінальне провадження № 0000607 зареєстроване 14.05.2021 року, ОСОБА_4 статусу підозрюваного у кримінальному провадженні не має, щодо нього досудове розслідування у кримінальному провадженні не здійснюється; даних, які б свідчили про те, що арештоване майно одержане протиправним шляхом слідчому судді не надано.

Законність набуття ОСОБА_4 арештованого майна підтверджується копіями квитанцій ПАТ КБ «Хрещатик» купівлі-продажу банківського металу від 01.03.2013 року, 21.03.2013 року, 24.07.2013 року, 10.09.2013 року, 18.10.2013 року, згідно яких остатнім було придбано банківський метал XAU (золото) загальною масою 1600,00 гр.

Статтями 7, 16 КПК України визначено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому дим Кодексом.

Відповідно до положень ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17.07.1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права

За таких обставин, враховуючи, що дослідженні в судовому засідання матеріали не містять достатніх фактичних даних, які б свідчили про те, що вилучене в ході обшуку майно набуте в результаті вчинення злочину та/або є предметом кримінального правопорушення, що виправдовувало втручання держави у право на мирне володіння майном у контексті забезпечення «справедливого балансу» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту прав конкретної особи (див. рішення Європейського суду з прав людини у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II), слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про скасування арешту майна є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 107, 170, 174, 307, 309, 532 Кримінального процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.08.2022 року у кримінальному провадженні № 0000607 від 14.05.2021 року, - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.08.2022 року у справі № 757/20421/22-к, на тимчасово вилучене майно під час проведення обшуку в квартирі АДРЕСА_1 , а саме: 3 пакети поліетиленові, в яких містяться металеві гранули жовтого кольору, схожі на золото вагою 555,2 гр., 725,4 гр. та 252,1 гр., які належать ОСОБА_4 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1