Шаргородський районний суд
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 лютого 2023 року

м. Шаргород

Справа № 152/291/23

провадження № 1-кс/152/39/23

Шаргородський районний суд Вінницької області

Слідчий суддя Шаргородського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 ,

з участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 про арешт майна у рамках кримінального провадження № 0000038, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.02.2023 за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України,

встановив:

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається

28.02.2023 слідчий СВ ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Шаргородського районного суду Вінницької області з клопотанням, яке погоджене з прокурором Шаргородського відділу Жмеринської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна, у рамках кримінального провадження №0000038, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.02.2023 за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, у зв`язку зі здійсненням досудового розслідування у ньому та необхідністю встановлення обставин визначених ст.ст. 2, 91 КПК України, при наявності передумов, визначених у ст.ст. 132, 170 цього Кодексу.

Встановлені обставини у ході розслідування цього кримінального провадження органом досудового розслідування та наведені заявником у клопотанні відомості на їх підтвердження щодо доцільності застосування такого типу заходу забезпечення кримінального провадження

СВ ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області розслідується кримінальне провадження №0000038, внесене в ЄРДР 25.02.2023 за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 25.02.2023 до ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області надійшла заява від ОСОБА_5 про те, що 25.02.2023 приблизно о 09 годині невідомі особи скоїли крадіжку грошових коштів в сумі 2800 гривень з її платіжної картки в АТ «КБ ПРИВАТБАНК».

25.02.2023 за даним фактом розпочато досудове розслідування з правовою кваліфікацією - ч.4 ст.185 КК України (а.с.4).

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що до вчинення крадіжки причетні ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Під час відібрання пояснень ОСОБА_7 повідомила, що 25.02.2023 приблизно о 09 год. ОСОБА_5 попросила її та ОСОБА_8 купити продукти харчування на суму 300 грн., для чого дала їм свою банківську картку АТ КБ «ПРИВАТ БАНК» номер НОМЕР_1 , не повідомивши пін код. З метою заволодіння коштами ОСОБА_5 , ОСОБА_8 викрала з мобільного телефону ОСОБА_5 сім картку оператора «Київстар» з номером НОМЕР_2 , яку в подальшому вона вставила в мобільний телефон «XIAOMI REDMI 9A», належний ОСОБА_7 , здійснила вхід в мобільний додаток «ПРИВАТ24» та отримала доступ до веб банкінгу ОСОБА_5 . Після цього за допомогою терміналу самообслуговування АТ КБ «ПРИВАТ БАНК» ОСОБА_8 зняла з банківської картки номер НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_5 грошові кошти в розмірі 2800 гривень, якими в подальшому ОСОБА_8 та ОСОБА_7 розпорядилися на власний розсуд.

ОСОБА_7 добровільно видала працівникам поліції, належний їй мобільний телефон «XIAOMI REDMI 9A», imei 1: НОМЕР_3 , imei 2: НОМЕР_4 , серійний номер: НОМЕР_5 , який поміщено до спец пакету НПУ № INZ2016848 та визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000038 і передано на зберігання до кімнати зберігання речових доказів ВП № 2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області (а.с.10).

З метою збереження речового доказу, запобіганням спробам можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, необхідно накласти арешт, відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Позиція сторін

До суду поступили заяви від прокурора Шаргородського відділу Жмеринської окружної прокуратури ОСОБА_9 та слідчого СВ ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП У Вінницькій області ОСОБА_3 про розгляд клопотання у їх відсутності.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 107, ч. 1 ст. 174 КПК України судове засідання проводиться за їх відсутності, а також не здійснюється фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді.

Мотиви, з яких виходив слідчий суддя при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався

Слідчий суддя, перевіривши клопотання на дотримання вимог Кримінального процесуального Кодексу України (далі -КПК), приходить до наступного.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ч. 2 ст. 1 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт на майно накладається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами згідно ч. 1 ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст. 98 КПК України документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Слідчим суддею шляхом дослідження матеріалів провадження у порядку ст. 94 КПК України встановлено, що документ, на який автор клопотання просить накласти арешт, відповідає критеріям ст. 98 цього Кодексу, тобто існує дійсна сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що мобільний телефон є знаряддям злочину, тобто є речовим доказом у справі.

Клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України і подано, у відповідності до ст. 170 КПК України.

Зазначене у клопотанні майно відноситься до видів майна, на яке може бути накладено арешт (глава 17 Розділу ІІ КПК України).

У судовому засіданні слідчим суддею не встановлено, що клопотання суперечить вищезазначеним вимогам КПК України, тобто не містить правових підстав для арешту майна, достатності доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, вказівки на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження або не є пропорційним, тобто не відповідає тяжкості правопорушення і становитиме особистий і надмірний тягар для володільця майна.

З метою збереження речового доказу, запобігання спробам можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, наслідків арешту майна для інших осіб, слідчий суддя враховуючи правову підставу для арешту майна; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню та, вважає за необхідне застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, тобто такий спосіб арешту майна, який не призведе до наслідків, які суттєво позначаються на інтересах осіб та накласти арешт саме на підставі ч. 2 ст. 170 КПК України, оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти з дотриманням відповідних положень національного законодавства та принципів верховенства права.

При цьому, слідчий суддя відповідно до вимог ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовує з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, у справах «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.), ЄСПЛ зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу "законності" і воно не було свавільним.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1-29, 131-132, 170-173, 309, 369-372, 376, 534 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання слідчого СВ ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 про арешт майна у рамках кримінального провадження № 0000038, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.02.2023 за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон «XIAOMI REDMI 9A», imei 1: НОМЕР_3 , imei 2: НОМЕР_4 , серійний номер: НОМЕР_5 , який належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительці АДРЕСА_1 , визнаний речовим доказом, поміщений до спецпакету НПУ № INZ2016848 та перебуває в кімнаті зберігання речових доказів ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

У силу ст. 175 КПК України, негайне виконання ухвали про арешт майна покласти слідчого СВ ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 .

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити учасникам процесу, третім особам, власнику майна, які присутні під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копію ухвали надіслати їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала постановлена та підписана 28.02.2023.

Слідчий суддя : ОСОБА_1