УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2022 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , за участю представника власника майна ТОВ «ЕГЗАГОН» - адвоката ОСОБА_3 , прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання представника власника майна ТОВ «ЕГЗАГОН» - адвоката ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 26 липня 2022 року у кримінальному провадженні № 0000005, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 червня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, -

в с т а н о в и в:

06 грудня 2022 року на адресу Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання представника власника майна ТОВ «ЕГЗАГОН» - адвоката ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 20 травня 2022 року у кримінальному провадженні № 0000005, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 червня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, на грошові кошти ТОВ «ЕГЗАГОН» (код за ЄРДПОУ 23738441), які знаходяться на банківському рахунку: № НОМЕР_1 , відкритому в АТ «УКРСИББАНК» (МФО 351005) та просив скасувати заборону на зупинення видаткових операцій по банківському рахунку ТОВ «ЕГЗАГОН» (код за ): № НОМЕР_1 , відкритому у АТ «УКРСИББАНК» (МФО 351005).

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених.

Прокурор відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 , який входить до групи прокурорів у даному кримінальному провадженні, проти задоволення клопотання заперечував, обґрунтовуючи свою позицію тим, що на даний час досудове розслідування кримінального провадження № 0000005 від 27 червня 2022 року ще триває та у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт грошових коштів, які знаходяться на банківському рахунку підприємства, на даний час потреба не відпала.

Заслухавши доводи адвоката ОСОБА_3 , думку прокурора ОСОБА_4 , дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У судовому засіданні встановлено, що Бюро економічної безпеки України, за процесуальним керівництвом Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000005, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 червня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

Як убачається з матеріалів клопотання, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 26 липня 2022 року накладено арешт, на грошові кошти ТОВ «ЕГЗАГОН» (код за ЄРДПОУ 23738441), які знаходяться, у тому числі на банківському рахунку: № НОМЕР_1 , відкритому в АТ «УКРСИББАНК» (МФО 351005).

Як вбачається зі змісту вказаної ухвали слідчого судді, підставою для накладення арешту на вищевказаний банківський рахунок підприємства, послугувала наявність розумних підозр вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 вересня 2022 року клопотання представника власника майна ТОВ «ЕГЗАГОН» - адвоката ОСОБА_3 про скасування заходів забезпечення кримінального провадження - арешту на майно, було задоволено частково та надано дозвіл здійснення обслуговуючими банками видаткових операцій на території України, за зазначеними рахунками, щодо переказу коштів з таких рахунків на спеціальний рахунок Національного банку України для збору коштів на підтримку Збройних Сил України та/або рахунки Кабінету Міністрів України, міністерств та інших державних органів України; соціальних виплат, виплат заробітної плати, оплати комунальних послуг, сплати податків, зборів та інших обов`язкових платежів; сплати банку комісій та інших платежів за здійснення банком операцій з надання банківських та інших фінансових послуг.

При цьому, на момент розгляду клопотання представника власника майна ТОВ «ЕГЗАГОН» - адвоката ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 26 липня 2022 року, прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 не надано жодних доказів, щодо наявності підстав для подальшого застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт грошових коштів ТОВ «ЕГЗАГОН» (код за ЄРДПОУ 23738441), які знаходяться на банківському рахунку: № НОМЕР_1 , відкритому в АТ «УКРСИББАНК» (МФО 351005), тому на переконання слідчого судді подальша необхідність втручання у господарську діяльність товариства для виправдовування завдань кримінального провадження відсутня.

Крім цього, арешт грошових коштів, розміщених на банківському рахунку товариства, з урахуванням того, що жодній посадовій особі ТОВ «ЕГЗАГОН» (код за ЄРДПОУ 23738441) не було повідомлено про підозру, суттєво обмежує непорушне право на мирне володіння своїм майном, закріплене Європейською конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, що у сукупності свідчить про те, що у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт грошових коштів ТОВ «ЕГЗАГОН» (код за ЄРДПОУ 23738441), які знаходяться на банківському рахунку: № НОМЕР_1 , відкритому в АТ «УКРСИББАНК» (МФО 351005) відпала потреба, у зв`язку з чим арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 26 липня 2022 року на зазначене майно, підлягає скасуванню, а клопотання представника власника майна ТОВ «ЕГЗАГОН» - адвоката ОСОБА_3 - задоволенню.

Керуючись ст.ст. 98, 170, 173-174, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника власника майна ТОВ «ЕГЗАГОН» - адвоката ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 26 липня 2022 року у кримінальному провадженні № 0000005, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 червня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України - задовольнити.

Скасувати частково арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 26 липня 2022 року у кримінальному провадженні № 0000005, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 червня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, а саме на грошові кошти ТОВ «ЕГЗАГОН» (код за ЄРДПОУ 23738441), які знаходяться на банківському рахунку: № НОМЕР_1 , відкритому в АТ «УКРСИББАНК» (МФО 351005).

Скасувати заборону на зупинення видаткових операцій по банківському рахунку ТОВ «ЕГЗАГОН» (код за ): № НОМЕР_1 , відкритого у АТ «УКРСИББАНК» (МФО 351005).

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1 .