Справа №463/2283/22
Провадження №1-кс/463/1618/23
У Х В А Л А

про арешт майна

06 березня 2023 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого Першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Львові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові (далі ДБР), ОСОБА_3 , погоджене прокурором другого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Львівської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, -

встановив:

слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді Личаківського районного суду м.Львова з клопотанням про накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_5 (РНОКПП - НОМЕР_1 ), а саме: частку у приватній спільній сумісній власності квартири, загальною площею 62,8 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Клопотання обґрунтовує тим, що ДБР здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000121 від 25.03.2022, у якому 20.02.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у необережному тяжкому тілесному ушкодженні, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України.

В ході досудового розслідування на адресу ДБР надійшла позовна заява потерпілого ОСОБА_6 (цивільного позивача), в частині стягнення з підозрюваного (цивільного відповідача) ОСОБА_5 на користь ОСОБА_6 коштів у загальній сумі 211 642 грн., з яких: 50 642 грн. - матеріальна (майнова) шкода завдана неправомірними діями; 11 000 грн. - витрати пов`язані із послугами адвоката; 150 000 грн. - моральна (не майнова) шкода завдана неправомірними діями.

Одночасно потерпілим/цивільним позивачем ОСОБА_6 заявлено клопотання про подачу до слідчого судді клопотання про накладення арешту на майно підозрюваного/ цивільного відповідача ОСОБА_5 , а саме частку майна (спільної сумісної власності) квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майна (номер інформаційної довідки 323899198) вбачається, що у приватній спільній сумісній власності ОСОБА_5 (РНОКПП - НОМЕР_1 ) знаходиться квартира загальною площею 62,8 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Враховуючи наведене та зважаючи на те, що є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може знищити чи відчужити належне йому на праві власності майно, є необхідність у накладенні на нього арешту, з метою забезпечення цивільного позову, тому просить клопотання задовольнити.

При цьому, у відповідності до вимог ч. 2 ст. 172 КПК України розгляд клопотання просить проводити без повідомлення власника вказаного майна.

Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явилися, разом з тим просили розглянути таке без їх участі.

Відповідно до ч.1, 2 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Згідно з ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши представлені матеріали клопотання, слідчий суддя встановив наступне.

ДБР проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000121 від 25.03.2022, у якому 20.02.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у необережному тяжкому тілесному ушкодженні, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України.

Як вбачається з матеріалів клопотання 27.02.2023 потерпілий ОСОБА_6 подав стороні обвинувачення цивільний позов, зокрема про стягнення з підозрюваного (цивільного відповідача) ОСОБА_5 на користь ОСОБА_6 коштів у загальній сумі 211 642 грн., з яких: 50 642 грн. - матеріальна (майнова) шкода завдана неправомірними діями; 11 000 грн. - витрати пов`язані із послугами адвоката; 150 000 грн. - моральна (не майнова) шкода завдана неправомірними діями.

Крім цього, 06.03.2023 до суду надійшла заява ОСОБА_6 про розгляд клопотання про арешт майна без його участі, до якої долучено заяву про уточнення позовних вимог, згідно з якою ціна позову становить 311642 грн.

Відповідно до ч.1-2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.6 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Як вбачається з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майна (номер інформаційної довідки 323899198) у приватній спільній сумісній власності ОСОБА_5 (РНОКПП - НОМЕР_1 ), ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 перебуває квартира загальною площею 62,8 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Враховуючи вищенаведене, оскільки слідчим суддею встановлено, що вищевказана квартира належить на праві спільної сумісної власності підозрюваному ОСОБА_5 , до якого потерпілим ОСОБА_6 пред`явлено цивільний позов у кримінальному провадженні про відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про накладення арешту є підставним та підлягає до задоволення.

Керуючись вимогами ст.ст.170-173, 309, 395 КПК України, -

постановив:

клопотання задовольнити.

Накласти арешт на частку, яка належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_5 (РНОКПП - НОМЕР_1 ), у квартирі, розташованій за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 62,8 кв.м.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим/прокурором з письмовим повідомленням заінтересованих осіб.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Суддя ОСОБА_1