Справа № 752/3388/23
Провадження № 1-кс/752/1908/23
У Х В А Л А

Іменем України

10 березня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, уродженки м. Києва, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000584 від 05.08.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Голосіївського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000584 від 05.08.2022р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, відносно ОСОБА_5 .

В обгрунтування клопотання слідчий посилається на те, що у невстановлений досудовим розслідуванням місці, час та день, але не пізніше 09.03.2023, у ОСОБА_7 , за попередньою домовленістю із ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винник злочинний умисел, направлений на незаконне придбання, зберігання, перевезення з метою збуту психотропної речовини, обіг якої обмежено - амфетамін у великих розмірах, що вони придбали при невстановлених досудовим розслідуванням обставинах та які зберігали, перевозили у транспортному засобі, що перебуває в користуванні ОСОБА_7 , а саме "BMW 316", номер кузова НОМЕР_1 , р/н НОМЕР_2 , який зареєстрований за ОСОБА_5 , у різних (розфасованих) пакетах.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконне придбання, зберігання, перевезення з метою збуту психотропної речовини, обіг якої обмежено - амфетамін у великих розмірах, ОСОБА_7 за попередньою домовленістю із ОСОБА_5 у невстановлений досудовим розслідуванням місці, час та день, але не пізніше 09.03.2023 придбали у невстановленої досудовим розслідуванням особи 15 поліетиленових пакетів із пазовим замком, у яких знаходиться біла порошкоподібна речовина, яка містить у собі психотропну речовину - амфетамін у великих розмірах та почали їх зберігати, перевозити з метою збуту за допомогою транспортного засобу, що перебуває в користуванні ОСОБА_7 , а саме "BMW 316", номер кузова НОМЕР_1 , р/н НОМЕР_2 , який зареєстрований за ОСОБА_5 .

Так, ОСОБА_7 за попередньою домовленістю із ОСОБА_5 , перебуваючи за адресою: м. Київ, проспект Петра Григоренка, 40 , у транспортному засобі, що перебуває в користуванні ОСОБА_7 , а саме "BMW 316", номер кузова НОМЕР_1 , р/н НОМЕР_2 , який зареєстрований за ОСОБА_5 у невстановлений досудовим розслідуванням місці, час та день, але не пізніше 09.03.2023 придбали у невстановленої досудовим розслідуванням особи 15 поліетиленових пакетів із пазовим замком, у яких знаходиться біла порошкоподібна речовина, яка містить у собі психотропну речовину - амфетамін у великих розмірах та о 10:58 год. 09.03.2023 зберігали, перевозили їх з метою збуту. За результатом проведення обшуку 15 поліетиленових пакетів із пазовим замком, у яких знаходиться біла порошкоподібна речовина, яка містить у собі психотропну речовину - амфетамін у великих розмірах вилучені, а ОСОБА_7 та ОСОБА_5 затримані працівниками поліції.

09.03.2023 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

09.03.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України.

У клопотанні зазначається, що обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого її кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, підтверджується сукупністю доказів, доданими до матеріалів клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Необхідність застосування до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий доводить наявністю ризиків, передбачених пунками 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити.

Захисник заперечив проти задоволення клопотання про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просив, у разі якщо суд вважатиме, що підозра ОСОБА_5 є обгрунтованою, а ризики зазначені, стороною обвинувачення доведеними, розглянути можливість обрати запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою. Захисник звернув увагу на те, що підозрювана жодного разу не перебула під слідством, бажає співпрацювати зі слідством, добровільно надали покази, підозрювана добровільно відділа психотропну речовину слідчому, проживає в місті Києві, тому вважає за доцільне обрати відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Підозрювана заперечила проти задоволення клопотання та підтримала думку захисника.

Розглянувши клопотання, заслухавши учасників процесу, оцінивши всі обставини, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Пунктом 5 ч. 2 ст. 183 КПК України встановлено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Так, Слідчим управлінням ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000584 від 05.08.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

З клопотання слідчого та доданих матеріалів встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 307 КК України.

09.03.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого їй кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, підтверджується наявними у справі доказами в їх сукупності.

Відповідно до п. 175 рішення Європейського суд з прав людини від 21.04.2011року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» під терміном «обгрунтована підозра» необхідно розуміти, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

У рішенні №14310/88 від 23.10.1994 року по справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обгрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Слідчий суддя дослідивши матеріали, долучені до клопотання, та на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, приходить до висновку про обгрунтованість підозри та можливу причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого її кримінального правопорушення.

Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчиненні кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні дані слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість підозри та можливу причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого її кримінального правопорушення.

Розглянувши питання існуючих ризиків, на які посилається слідчий у клопотанні, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Ризик переховуватися від органу досудового розслідування та суду, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, полягає в тому, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від шести до десяти років з конфіскацією майна.

Слідчий суддя вважає, що зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від суду. Таке твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, висловленою у справі «Іллійков проти Болгарії» (рішення від 26.07.2001), де Суд зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Щодо ризику впливати на свідка в цьому кримінальному провадженні, то при встановленні наявності цього ризику слідчим суддею враховано встановлену законом процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими та свідками у кримінальному провадженні (ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Так, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих, у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України). Отже, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Вказане доводить, що можливість впливу на свідків є досить ймовірною.

Так само слідчий суддя вважає, що ризик того, що підозрювана може продовжити, вчинити інше кримінальне правопорушення або ризик знищення, зміни, спотворення або переховування будь-якхи речей чи документів є доведеним стороною обвинувачення. При цьому слідчий суддя враховує мету, спосіб та обстановку вчинення даного злочину.

Відтак слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором доведено, а стороною захисту не спростовано, що в даному кримінальному провадженні з метою виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити дії, передбачені пунктами 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, є необхідним застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу.

Також слідчий суддя вважає, що підстави і обставини, які зазначені в клопотанні слідчого, є достатньо обґрунтованими, а прокурор у повному обсязі довів, що обмеження права підозрюваного на свободу є виправданим.

Оцінюючи можливість застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини 1статті 177 КПК, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість допустити це в конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу та що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є необхідним і таким, що забезпечить на даному етапі досудового розслідування виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та зможе запобігти встановленим ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

За встановлених обставин слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та доведеним прокурором у судовому засіданні, а застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в даному випадку відповідатиме його особі, обставинам вчиненого кримінального правопорушення і на даному етапі досудового розслідування такий захід забезпечення кримінального провадження виправдовує втручання у право підозрюваного на особисту свободу та недоторканість.

Крім того, стороною захисту не надано беззаперечних доказів, які б свідчили, що інший захід забезпечення кримінального провадження, ніж тримання під вартою, зможе належним чином усунути ризики, які передбачені ст. 177 КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів.

Задовольняючи клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом враховуються вимоги ст. 183 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Розмір застави у відповідності до ч. 5 ст. 182 КПК України визначається у таких межах, зокрема, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить,що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Отже, на даному етапі лише такий вид запобіжного заходу зможе дієво запобігти ризикам, доведеним слідчим та прокурором, з визначенням застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, що виключає собою можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Така позиція слідчого судді відповідає вимогам КПК України та не є вирішенням слідчим суддею тих питань, які повинні вирішуватись судом під час судового розгляду кримінального провадження.

Керуючись вимогами ст.ст. 2, 8, 177, 178, 182, 183, 194, 369-372, 532 КПК України,

УХВАЛИВ:

1. Клопотання задовольнити.

2. Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів у межах строку досудового розслідування, тобто до 07 травня 2023 року до 14 год. 21 хв. включно.

3. Визначити підозрюваній ОСОБА_5 заставу в розмірі 100 (ста) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 268 400,00 (двісті шістдесят вісім тисяч чотириста) грн. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною особою або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Голосіївського районного суду міста Києва за наступними реквізитами:

Отримувач коштів ТУ ДСАУ в м. Києві

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059

МФО 820172

Банк отримувача Державна казначейська служба України м. Києва

Рахунок отримувача UA1012089

Призначення платежу застава за … (П.І.Б., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали (назва суду) від… (дата ухвали) по справі № …, внесені....(П.І.Б. особи, що вносить заставу).

4. Підозрювана або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

5. На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрювану, в разі внесення застави, наступні обов`язки:

прибувати до слідчого та/або прокурора, суду, із встановленою періодичністю;

повідомляти слідчого та/або прокурора про зміну свого місця проживання;

не відлучатись із населеного пункту, в якому проживає без дозволу слідчого та/або прокурора;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити в межах строків досудового розслідування, тобто до 09 травня 2023 року включно.

6. Роз`яснити підозрюваній, що в разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва, має бути наданий уповноваженій особі місця попереднього утримування.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена особа місця попереднього утримування негайно має здійснити розпорядження про звільнення підозрюваної ОСОБА_5 з-під варти та повідомити письмово слідчого та/або прокурора, а також слідчого суддю.

7. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрювана ОСОБА_5 вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

8. У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрювана будучи належним чином повідомлена, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

9. Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.

10. Повний текст ухвали слідчого судді буде складено та оголошено в приміщенні суду протягом 5 діб.

11. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1