УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27.10.2022 року м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , розглянувши клопотання представника адвоката ОСОБА_4 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

Представник адвокат ОСОБА_4 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту мобільного телефону марки «iPhonex (10)», білого кольору, у чохлі блакитного кольору, IMEI: НОМЕР_1 , з сім-картою: НОМЕР_2 ; грошових коштів номіналом 100 доларів США у кількості 121 купюри, в сумі 12 100 доларів США; грошових коштів номіналом 50 доларів США у кількості 5 купюр, в сумі 250 доларів США; грошових коштів номіналом 100 Євро у кількості 4 купюр, в сумі 400 Євро; грошових коштів номіналом 50 Євро у кількості 17 купюр, в сумі 850 Євро; грошових коштів в сумі 1000 гривень у кількості 6 купюр; грошових коштів номіналом 500 гривень у кількості 265 купюр, в сумі 132 500 гривень; грошових коштів номіналом 200 гривень у кількості 141 купюри, в сумі 28 200 гривень; грошових коштів номіналом 100 гривень в кількості 33 купюр, в сумі 3300 гривень, вказуючи на його безпідставність у зв`язку недоведеністю права власності підозрюваного на зазначене майно та зазначаючи що зазначене майно належить дружині ОСОБА_5 .

В судовому засіданні представник наполягав на задоволенні клопотання, посилаючись на викладені в ньому доводи,

Прокурор заперечував на задоволенні клопотання, вказуючи, що зазначене майно було вилучене під час обшуку за місцем мешкання підозрюваного та покарання за кримінальне правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_5 передбачає конфіскацію майна, тому, арешт грошових коштів є доцільним та обґрунтованим.

Вивчивши клопотання та матеріали які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку представника та прокурора, приходжу до наступного.

19.10.2022 року слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженого з прокурором, в рамках кримінального провадження № 0000606 був накладенй арешт на зазначений мобільний телефон та грошові кошти, з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ст.174 ч.2 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю або частково зокрема, слідчим суддею під час досудового розслідування за клопотанням власника майна, якщо буде доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

На теперішній час, як вбачається з самого клопотання та доданих до нього матеріалах, відсутні дані про те, що вказані грошові кошти були будь яким чином використані для скоєння кримінального правопорушення, та зберегли на собі його сліди і суду не надано даних, яке саме доказове значення грошові кошти мають для даного кримінального провадження.

Посилання прокурора на те, що грошові кошти були вилучені за місцем мешкання підозрюваного та посилання на забезпечення можливої міри покарання, яка може бути застосована до підозрюваного в майбутньому не може бути безумовною обставиною для подальшого арешту грошових коштів.

Таким чином, з матеріалів клопотання не вбачається, що вказане майно було будь-

яким чином було використано для скоєння кримінального правопорушення та зберегло на собі його сліди. Вказані обставини не вбачаються та не відображені ні в клопотанні про

накладення арешту, ні в інших матеріалах клопотання.

Крім того, у ст. 1 Першого Протоколу від 20.03.1952 року до «Конвенції про захист

прав людини та основоположних свобод» зазначено, що кожна фізична або юридична

особа має право мирно володіти своїм майном.

При цьому, у Рішенні ЄСПЛ «Серявін проти України» зазначено, що будь-яке

втручання органу влади у захищене право не суперечитиме загальній нормі, викладеній у

першому реченні ч.І ст. 1 Першого Протоколу до «Конвенції про захист прав людини та

основоположних свобод», лише якщо забезпечено "справедливий баланс" між загальним

інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи.

Питання стосовно того, чи було забезпечено такий справедливий баланс, стає актуальним

лише після того, як встановлено, що відповідне втручання задовольнило вимогу

законності і не було свавільним.

Також, у Рішенні ЄСПЛ «Серявін проти України» зазначено, що вимога законності,

яка випливає з «Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод» означає

вимогу дотримання відповідних положень національного закону і принципу верховенства

права.

Необхідно зазначити, що у Рішенні «Серявін проти України», ЄСПЛ розглянув

справу у якій йшлося про втручання органів державної влади у володіння майном особи,

тому слідчий суддя вважає, що вказане рішення певним чином відображає природу

правовідносин, які склалися у цій справі.

Як вже було зазначено вище, положення КПК України, зокрема ст.170 КПК України, передбачають накладення арешту на майно, проте такий арешт може бути

накладений при певних умовах.

Щодо дотримання принципу верховенства права, то відповідно до ч.1 ст.8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Також, відповідно до ч.2 ст. 8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Вважаю за необхідне зазначити, що в даному випадку втручання у мирне володіння майном особи державними органами не буде законним та таким, що відповідає принципу верховенства права, так як відповідно до матеріалів клопотання не вбачається, що вказане майно будь-яким чином використовувалося для скоєння вказаного кримінального правопорушення або було набуто в результаті його скоєння.

З викладеного вбачається, що з урахуванням зазначених обставин, в даному випадку втручання органів влади у захищене право суперечить загальній нормі, зазначеній у ст. 1 Першого Протоколу від 20.03.1952 року до «Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод», потреби досудового розслідування не виправдовують такий ступінь втручання у права власника майна, тож слід вважати, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

В зв`язку з викладеним, вказані представником вимоги підлягають задоволенню в частині скасування арешту грошових коштів.

Щодо скасування арешту вилученого у підозрюваного телефону, вважаю, що у в зв`язку з проведенням слідчих дій, в тому числі з метою перевірки можливого використання телефону для скоєння кримінального правопорушення та збереження на собі його слідів, в задоволенні клопотання в цій частині належить відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст. 174, 309 і 372 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника адвоката ОСОБА_4 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 задовольнити частково.

Скасувати арешт, накладений 19.10.2022 року слідчим суддею Київського районного суду м.Одеси в рамках кримінального провадження № 0000606, на грошові кошти номіналом 100 доларів США у кількості 121 купюри, в сумі 12 100 доларів США; грошові кошти номіналом 50 доларів США у кількості 5 купюр, в сумі 250 доларів США; грошові кошти номіналом 100 Євро у кількості 4 купюр, в сумі 400 Євро; грошові кошти номіналом 50 Євро у кількості 17 купюр, в сумі 850 Євро; грошові кошти в сумі 1000 гривень у кількості 6 купюр; грошові кошти номіналом 500 гривень у кількості 265 купюр, в сумі 132 500 гривень; грошові кошти номіналом 200 гривень у кількості 141 купюри, в сумі 28 200 гривень; грошові кошти номіналом 100 гривень в кількості 33 купюр, в сумі 3300 гривень.
В іншій частині в задоволенні клопотання відмовити.
Ухвала, відповідно до вимог ст.309 КПК України, оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1