Справа № 953/1105/23
н/п 1-кс/953/2245/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"27" березня 2023 р. м. Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання прокурора у кримінальному провадженні - заступника начальника відділу обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, подане у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000624 від 15.09.2022,

у с т а н о в и в:

До Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання, яким прокурор з метою забезпечення збереження речових доказів просить:

накласти арешт на майно, вилучене в ході огляду місця події за адресою: Харківська область, м. Ізюм, вул. Приладобудівників, 88, а саме: полімерну кружку зеленого кольору; спортивні штани сірого кольору; кофту білого кольору з вставками чорного кольору.

Місцем зберігання вилучених речових доказів слідчий просить визначити камеру схову речових доказів СУ ГУНП в Харківській області.

1. Зміст поданого клопотання та його обґрунтування.

Вимоги клопотання прокурор обґрунтовує тим, що слідчим управлінням ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000624 за ч. 2 ст. 438 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 15.09.2022 до чергової частини Ізюмського РУП ГУНП в області надійшов рапорт начальника СВ Ізюмського РУП, який зареєстровано у ЄО за № 4328, про те, що на території м. Ізюм Харківської області мало місце порушення законів та звичаїв війни військовослужбовцями та іншими збройними формуваннями рф, яке полягало у обстрілах вказаної території з невстановленого типу зброї, не встановленого калібру, в результаті яких загинули місцеві мешканці, які поховані у лісі поблизу кладовища, розташованого по вул. Шекспіра у м. Ізюм, Харківської області. Під час огляду, вищевказаної території виявлено 441 місце поховання у вигляді могили.

Органом досудового розслідування 21.09.2022 проведено огляд могили № 421 (в подальшому труп зареєстровано під № НОМЕР_1 в ХОБСМЕ) на ділянці місцевості поблизу міського цвинтаря по вул. Шекспіра м. Ізюм.

Відповідно до висновку судово-медичної експертизи трупу № 10-12/3555-Дм/22 невідомого чоловіка (поховання № 421) від 28.10.2022 на тілі трупу виявлені проникаючі колото-різані поранення грудної клітки та живота, які брали свій початок раною № 1 на передній поверхні грудної клітки з ушкодженням підшкірної жирової клітковини та пересікання мечоподібного відростка грудини, а також початок раною № 2 на передній поверхні живота в нижньому його поверсі, а саме в лівій клубовій ділянці з ушкодженням підшкірної жирової клітковини та м`язів живота. За ступенем тяжкості вищевказані поранення носять ознаки тяжких тілесних ушкоджень, за критерієм небезпеки для життя.

Згідно з висновком експерта № СЕ-19/121-22/14506-БД від 26.12.2022 встановлено генетичні ознаки (ДНК-профіль) кісткових решток трупу № 3555 (могила № 421).

Відповідно до висновку експерта № СЕ-19/107-22/10309-БД від 14.02.2023 встановлено генетичні ознаки (ДНК-профіль) ОСОБА_4 .

Згідно з листом № 19/36/2-8138-2023 від 10.03.2023 ДНДЕКЦ за результатом перевірки за ЦОГОЛ Експертної служби МВС ДНК-профіля ОСОБА_4 (сина зниклого безвісти ОСОБА_5 ) встановлено збіг спорідненості з ДНК-профілем кісткових решток трупу № 3555 (могила № 421).

В ході досудового розслідування 20.03.2023 допитано свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , які зазначили, що 22.07.2022 за адресою: АДРЕСА_1 в ході конфлікту між ОСОБА_5 та ОСОБА_10 , останній наніс ОСОБА_5 2-3 удари кухонним ножем, внаслідок чого ОСОБА_5 помер на місці.

Органом досудового розслідування 20.03.2023 за адресою: АДРЕСА_1 з дозволу ОСОБА_7 , який згідно відмітки у паспорті громадянина України НОМЕР_2 зареєстрований та мешкає за вищевказаною адресою з 26.06.1990, проведено огляд місця події, за результатами якого з приміщення літньої кухні, де мекає ОСОБА_10 , вилучено: полімерну кружку зеленого кольору (яку ОСОБА_5 тримав в руках під час конфлікту та отримання ним ножових поранень); спортивні штани сірого кольору (одягнені на ОСОБА_10 22.07.2022 в момент спричинення поранень ОСОБА_5 ); кофту білого кольору з вставками чорного кольору (одягнена на ОСОБА_10 22.07.2022 в момент спричинення поранень ОСОБА_5 ).

Огляд місця події проводився в присутності ОСОБА_7 , зареєстрованого за вищевказаною адресою, а також ОСОБА_10 , який з дозволу ОСОБА_7 проживає за вищевказаною адресою в приміщенні літньої кухні з 2020 року. Власником вищевказаних речей є ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до записів в «Домовая книга для прописки граждан проживающих в доме № 88 по ул. Коминтерна, Изюмского района» - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за вищевказаною адресою з 26.06.1990 року.

Згідно з даними технічного паспорту на житловий будинок індивідуального житлового фонду від 12.06.1997 на території домоволодіння АДРЕСА_1 маються наступні об`єкти житловий будинок (А-1); тамбур (а); літня кухня (Б); погріб (В); сарай (І,Е); гараж (Д); паркан (N); криниця (К).

Згідно з інформацією державного реєстру речових прав на нерухому майно та реєстру власності на нерухоме майно, державного реєстру іпотек, єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №326417274 від 21.03.2023 відомості щодо власника відсутні.

Постановою слідчого від 21.03.2023 об`єкти вилучені за адресою: АДРЕСА_1 визнані речовими доказами у кримінальному провадженні

Зі слів ОСОБА_7 домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 на праві приватної власності належить ОСОБА_11 , місцезнаходження якого на даний момент не відоме, за останньою інформацією проживав у м. Херсон.

У зв`язку з вище наведеним, вилучені предмети мають безпосереднє значення для встановлення обставин події. Тому є гостра необхідність у дослідженні кожного із них в умовах експертних установ з метою подальшого доказування у кримінальному провадження та встановленню особи винної у скоєні злочину.

Оскільки повернення вилученого майна негативно вплине на встановлення істини по кримінальному провадженню, встановлення усього кола осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення та унеможливить проведення судових експертиз по кримінальному провадженню, прокурор просить задовольнити клопотання.

2. Позиції учасників у судовому засіданні

У судове засідання прокурор не з`явилася, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялася належним чином, надала суду заяву з проханням розглядати клопотання за її відсутністю.

За змістом кримінального процесуального закону загальні засади кримінального провадження спрямовані на забезпечення законності кримінальної процесуальної діяльності та дотримання прав і законних інтересів осіб, що беруть участь у такому провадженні, та не суперечать вимозі імперативності.

Отже, слідчий суддя, приймаючі рішення про розгляд справи за відсутності заявника, приймає до уваги положення частини 6 статті 9 КПК України, згідно з якою, у разі якщо норми положення КПК України не регулюють, або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Згідно з п. 14 ч. 1 ст. 7 КПК України до таких засад, зокрема, відносяться доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, а доступ до правосуддя іншим шляхом, окрім ухвалення відповідних судових рішень неможливий.

Таким чином, з метою недопущення обмеження доступу до правосуддя, на думку слідчого судді, клопотання можливо розглянути по суті і у відсутності сторони кримінального провадження, яка подала клопотання.

У судове засідання володілець майна, належним чином у передбаченому ст. 135, ч. 1 ст. 172 КПК України порядку повідомлений про час та місце розгляду справи, не з`явився.

Зважаючи на викладене, а також виходячи зі встановлених ч. 1 ст. 172 КПК України строків та засад їх розумності, передбачених ст. 28 КПК України, слідчим суддею визнано можливим прийняти рішення по суті клопотання за відсутності володільця майна та його захисника на підставі наданих сторонами матеріалів.

При цьому, слідчий суддя керується положеннями ч. 1 та ч. 2 ст. 22 КПК України, згідно яких, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Через неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.

3. Мотиви та оцінка слідчого судді

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Загальні вимоги щодо порядку застосування будь-яких заходів забезпечення визначені статтями 131 та 132 КПК України.

Так, згідно з ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора, а також, що може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, зокрема, є доказом кримінального правопорушення. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 цієї статті визначено, що арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення: (1) збереження речових доказів .

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, згідно якої, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони, зокрема, зберегли на собі сліди кримінального правопорушення (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Згідно із ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч. 11 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 173 цього Кодексу слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, повинен враховувати: (1) правову підставу для арешту майна; (2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); (5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; (6) наслідки арешту майна для третіх осіб.

Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна (ч. 3 ст. 173).

Матеріали клопотання свідчать, що слідчим управлінням ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000624 за ч. 2 ст. 438 КК України.

20.03.2023 на підставі ч. 3 ст. 233 КПК України, у зв`язку з невідкладною необхідністю, загрозою знищення та втрати речових доказів слідчим проведено огляд приміщення за адресою: АДРЕСА_1 проведено огляд місця події, за результатами якого з приміщення літньої кухні, де мешкає ОСОБА_10 , вилучено: полімерну кружку зеленого кольору (яку ОСОБА_5 тримав в руках під час конфлікту та отримання ним ножових поранень); спортивні штани сірого кольору (одягнені на ОСОБА_10 22.07.2022 в момент спричинення поранень ОСОБА_5 ); кофта білого кольору з вставками чорного кольору (одягнена на ОСОБА_10 22.07.2022 в момент спричинення поранень ОСОБА_5 ).

Постановою слідчого від 21.03.2023 об`єкти вилучені за адресою: АДРЕСА_1 визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 24.03.2023, на підставі ч. 3 ст. 233 КПК України, надано дозвіл на проведення огляду приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , - з метою врятування вищезазначеного майна, яке на праві приватної власності належать ОСОБА_10 .

4. Висновки за результатами розгляду клопотання

Матеріали кримінального провадження свідчать, що вилучене під час огляду майно має значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є знаряддям вчинення злочину, зберегло на собі його сліди, та існує можливість його використання як доказу у кримінальному провадженні.

З урахуванням встановлених вище обставин кримінального правопорушення та наданих стороною обвинувачення доказів на підтвердження викладених у клопотанні доводів, слідчий суддя вважає доведеним, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, оскільки сприятимуть досягненню мети щодо всебічного, повного та неупередженого досудового розслідування та забезпечення збереження речових доказів, таке втручання у право на власність є пропорційним, оскільки, завдяки цьому заходу забезпечення кримінального провадження може бути виконане завдання, для виконання якого прокурор звернувся із клопотанням.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора у кримінальному провадженні - заступника начальника відділу обласної прокуратури ОСОБА_3 , - задовольнити.

Накласти арешт (з тимчасовим позбавленням власника (володільця) права на відчуження, розпорядження та користування) на майно, вилучене 20.03.2023 в ході проведення огляду приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: полімерної кружки зеленого кольору; спортивних штанів сірого кольору; кофти білого кольору з вставками чорного кольору, які на праві приватної власності належать ОСОБА_10 .

Місцем зберігання вилучених речових доказів визначити камеру схову речових доказів СУ ГУНП в Харківській області, відповідно до Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою КМУ № 1104 від 19.11.2012.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, у той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник майна або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала складена і підписана без оголошення 27.03.2023.

Слідчий суддя - ОСОБА_1