Провадження № 1-кс/686/9142/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданнів залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ВП № 1 Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб ВП № 1 Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У скарзі зазначає, що 07.10.2022 звернулася до ВП № 1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 129 КК України. Заяву було оформлено протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 07.10.2022.

Дізнавачем СД ВП №1 Хмельницького РУП ГУНП №1 у Хмельницькій області ОСОБА_4 було складено протокол за наступним обставинам: 07 жовтня 2022 року при виході із під`їзду по АДРЕСА_1 у поштовій скриньці скаржниця знайшла вкладений у прозорий файл конверт, із зображенням знаку «Z», у якому знаходилася чорна речовина з білим вкрапленням.

Окрім цієї речовини в конверті знаходився білий лист, один з кутів якого був обпалений. В середині складеного листа знаходилась фотографія обличчя ОСОБА_3 , з якою, на її думку, було проведено окультний ритуал: в районі шиї зроблено два отвори, через які було перетягнуто чорну нитку, перев`язану червоною ниткою; в області рота було нанесено клейку речовину, до якої було приклеєно один з кінців чорної нитки; очі на фотографії були пропалені/пробиті, в зв`язку з чим замість очей були скрізні отвори; в області чола на фотографію було нанесено зображення хреста.

Оглянувши цю кореспонденцію, ОСОБА_3 переповнювали почуття тривоги, окультні символи, які були зображені на фотографії, зокрема чорна нитка, якою було перешито шию на фотографії, символізує смерть в українському фольклорі, проколоті очі та хрест, нанесений в області чола, були сприйняті як погроза вбивства.

Просила зобов`язати уповноважених осіб ВП № 1 Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 07.10.2022 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 129 КК України.

Скаржниця у судове засідання не з`явилася, направила заяву про розгляд скарги у її відсутності; викладені у скарзі вимоги підтримує у повному обсязі.

Представник органу досудового розслідування, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду скарги, у судове засідання не з`явився, що відповідно до вимог ч. 3 ст. 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги, приходжу до висновку, що у її задоволенні слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Із наданих матеріалів за зверненням ОСОБА_3 слідує, що 07.10.2022 вона звернулася до Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області із заявою, у якій просила прийняти міри до невідомої особи, яка у її поштовий ящик направила лист, у якому знаходилася фотокартка скаржниці із отворами на очах та шиї і з хрестом на лобі.

Заява ОСОБА_3 була зареєстрована у Хмельницькому РУП ГУНП в Хмельницькій області 07.10.2022 за № 19318.

Однак, відомості, викладені у заяві ОСОБА_3 до ЄРДР внесено не було у зв`язку із відсутністю даних, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, про що листом № 12959/121/119/2022 від 19.10.2022 т.в.о. заступника начальника Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_5 повідомив скаржницю.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Наведене дає підстави для висновку про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За приписом ч.1 ст.11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

Верховний Суд у своїй постанові від 16.05.2019 у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Ч. 1 ст. 129 КК України передбачено кримінальну відповідальність за погрозу вбивством, якщо були реальні підстави побоюватися здійснення цієї погрози.

З об`єктивної сторони злочин характеризується діями, які полягають у залякуванні особи тим, що винний позбавить її життя. Погроза зробити це може набувати будь-якої форми: усної, письмової, за допомогою міміки, жестів, демонстрації тощо. Необхідною умовою є звернення погрози до конкретної особи, в тому числі через сторонніх осіб.

Як випливає із статті 129 КК України, обов`язковою ознакою складу злочину є реальність погрози вбивством, якою вона буває у всіх випадках, коли потерпілий має підстави боятися її виконання, тобто, потерпілий має сприймати її такою, що може здійснитися, у кожному окремому випадку, виходячи з конкретних обставин справи. При визначенні реальності погрози вбивством слід враховувати як суб`єктивні так і об`єктивні критерії, зокрема, з`ясування форми, характеру, місця, часу, обстановки її встановлення, особу винного, характер попередніх відносин між винним і потерпілим.

Ознаки об`єктивної сторони погрози вбивством полягають у висловленні погрози позбавлення особи життя за наявності реальних підстав побоюватися здійснення такої погрози.

Дослідивши матеріали скарги та матеріали перевірки за зверненням ОСОБА_3 , слідча суддя вважає, що отримання останньою конверту із невідомою речовиною та її фотографією, яку скаржниця сприймає як таку, щодо якої проведено окультний ритуал, не є достатніми для того, щоб стверджувати про намір невідомої особи погрожувати життю заявниці, оскільки у вмісті листа та його вкладеннях не було жодних висловлювань або ж переконливих обставин, які би указували на намір позбавити її життя.

При цьому, слід звернути увагу на те, що погроза вбивством повинна бути конкретною та реальною.

Наявні на фотографії отвори об`єктивно не дають підстав вважати, що будь-хто мав на меті залякати таким чином ОСОБА_3 саме погрозою її вбивства.

При цьому почуття тривоги ОСОБА_3 у зв`язку із отриманим нею листом, який заявниця розцінила як реальну погрозу вбивством, не є визначальним у даному випадку, оскільки, виникнення даного емоційного стану є суттєвою ознакою у випадку з`ясування реальності висловлення погроз вбивством, чого у даному випадку не було.

Враховуючи викладене, приходжу до висновку, що представник органу досудового розслідування обґрунтовано відмовив скаржниці у внесенні відповідних відомостей до ЄРДР, оскільки зазначені нею відомості не можуть слугувати належною підставою для ініціювання кримінального провадження та є необґрунтованим застосуванням заходу кримінально-правового примусу.

Керуючись статтями 214, 303- 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ВП № 1 Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту проголошення повного тексту рішення.

Слідчий суддя