Дата документу 28.12.2022Справа № 643/4720/21
Провадження № 1-кп/554/816/2022
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 грудня 2022 року Октябрський районний суд м. Полтави у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

перекладача ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції кримінальне провадження №0000207 від 21.01.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 187 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В судовому засіданні прокурор заявила клопотання про продовження обвинуваченим міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строк якої закінчується. В обґрунтування клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою посилалася на те, що існує обґрунтована підозра обвинувачених у вчиненні інкримінованого їм кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, які стали підставою для обрання відносно обвинувачених запобіжного заходу, та продовжують існувати і наразі їх вагомість не зменшилась. Також просила врахувати дані про особу обвинувачених: ОСОБА_5 є громадянином Нігерії, міцних соціальних зв`язків та місця реєстрації на території України не має, офіційно не працевлаштований; ОСОБА_4 не працевлаштований, не одружений, тобто не має міцних соціальних зв`язків, змінив прізвище у призивному віці, викликався до воєнного комісаріату, виїжджав на заробітки до РФ, де проживає його батько. Більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти вищевказаним ризикам, тому просила продовжити обвинуваченим ОСОБА_5 та ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 днів.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_7 заперечували стосовно продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою просили змінити на більш м`який домашній нічний арешт..

Обвинувачений ОСОБА_9 та його захисник адвокат ОСОБА_6 не заперечували, однак просили суд визначити розмір застави.

Потерпіла в судове засідання не з`явилась.

Суд, вислухавши думку учасників судового засідання, прийшов до наступного висновку.

У відповідності до ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати 2 місяців.

Згідно ч.1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Згідно п.4 ч.2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про застосування запобіжних заходів відносно обвинувачених, суд враховує вимоги п.3, п.4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини.

Так, суд враховує дані про особу обвинувачених: ОСОБА_5 - не має офіційного джерела доходу, на території України не зареєстрований та не має міцних соціальних зв`язків; ОСОБА_4 - не має офіційного джерела доходу, не одружений, неповнолітніх дітей на утриманні не має; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ними кримінального правопорушення; наявність ризиків, визначених п.п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КІІК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрювані можуть здійснити дії, спрямовані на переховування від суду, незаконно впливати на свідків, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки останні не мають офіційного джерела доходу, можуть змінити своє місце проживання з метою уникнути кримінальної відповідальності або з тих же підстав вчинити новий злочин.

Крім того, інші більш м`які запобіжні заходи неможливо застосувати до обвинувачених у зв`язку з тим, що останні підозрюються у вчиненні тяжкого злочину за який передбачено покарання до 10 років позбавлення волі з конфіскацією майна, підлягають постійному візуальному контролю з метою запобігання ризиків, визначених ч.1 ст. 177 КК України, які в судовому засіданні прокурором доведені.

Таким чином, у разі застосування до обвинувачених ОСОБА_5 та ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, не можливо запобігти вищевказаним ризикам, оскільки вони передбачають перебування на волі, що дає можливість негативно впливати на повне та всебічне встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні та ухилитися від суду.

З огляду на конкретні обставини, особи обвинувачених, на суспільну небезпечність діянь, а також тяжкість покарання за кримінальне правопорушення, у вчиненні якого обвинувачуються останні, суд прийшов до висновку, що наразі не перестали існувати ризики, які стали підставою для обрання відносно обвинувачених запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме, визначені п.п.1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому доцільно продовжити ОСОБА_5 та ОСОБА_4 строк тримання під вартою на 60 днів.

Разом із тим, суд враховує положення ч. 3 ст. 183 КПК України, відповідно до якого, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбачених цим Кодексом.

Як встановлено, ухвалою слідчого судді Московського районного суду м.Харкова від 22.01.2021 року ОСОБА_10 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, розмір застави не визначався.

Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до положень п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При визначенні розміру застави, суд враховує практику ЄСПЛ, яка є джерелом права в Україні, зокрема у рішенні від 20 листопада 2010 року у справі Мангурас проти Іспанії Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції, покликані забезпечити явку обвинуваченого в судове засідання. Сума застави повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку. Іншими словами, розмір застави повинен визначатись тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави чи дій проти поручителів у випадку відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного,враховуючи характеристику особи обвинуваченого, наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, який згідно ст.12 КК України віднесено до тяжких злочинів, суд вважає за можливе визначити обвинуваченому заставу у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, вважаючи, що внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 177, 183, 372, 376 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів, тобто до 25 лютого 2023 року, із правом внесення застави, визначеної ухвалою слідчого судді Московського районного суду м.Харкова від 22.01.2021 року.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів, тобто до 25 лютого 2023 року.

Визначити розмір застави ОСОБА_5 у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить в сумі 214720 (двісті чотирнадцять сімсот двадцять) грн., у національній грошовій одиниці яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем), яку необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України вПолтавській області (Отримувач ТУ ДСА України в Полтавській області, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26304855, банк отримувача ДКСУ, м.Київ, МФО 820172, рахунок отримувача UA0015950).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі протягом її дії.

Після внесення визначеної суми застави обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти звільнити.

У разі внесення такої застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 наступні обов`язки: 1) прибувати за викликом до прокурора чи суду; 2) не відлучатися з Харківської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) утримуватися від спілкування із потерпілою, свідками та іншими особами з приводу обставин вчинення інкримінованого йому злочину; 4) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомоїстатті 194 КПК України.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Копію ухвали направити в ДУ «Харківський слідчий ізолятор».

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Октябрський районний суд м. Полтави з підстав, передбачених ст. 394 КПК України, протягом 5 днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали оголошено 29.12.2022 року о 17.00 год.

Суддя Октябрського районного

суду м.Полтави ОСОБА_1