Справа №639/379/23
Провадження №1-кс/639/441/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 березня 2023 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000004 від 06.01.2023 року, стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харків, громадянина України, із середньою освітою, студента 3-го курсу ХНАДУ, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , на утриманні неповнолітніх дітей та осіб похилого віку не має, раніше не судимого, відносно якого 28.12.2022 до Московського районного суду м. Харкова направлено обвинувальний акт у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 289 КК України; 15.02.2023 до Київського районного суду м. Харкова направлено обвинувальний акт у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 2 ст. 190, ч. ч. 2 ст. 289 КК України,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_6 звернулась до Жовтневого районного суду м. Харкова із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 ..

В обґрунтування клопотання зазначається, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 (незаконне заволодіння транспортним засобом, предметом якого є транспортний засіб, вартість якого становить від ста до двохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян).

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається ймовірність того, що останній може:

- переховуватись від органів досудового розслідування або суду;

- незаконно впливати на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні;

- вчинити інші кримінальні правопорушення.

В поданому клопотанні слідчим зазначається про неможливість застосування до підозрюваного ОСОБА_5 інших більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, оскільки це недостатньо для запобігання ризиків та виконанню підозрюваним процесуальних обов`язків.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання та просила його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечували, просили обрати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Посилалися на відсутність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Вислухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши надані до суду матеріали та докази в їх сукупності, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Судовим розглядом встановлено, що СВ ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000004 від 06.01.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

13.03.2023 року ОСОБА_5 з дотриманням вимог ст.ст. 42, 276, 277, 278 КПК України вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується наданими до суду доказами в їх сукупності: заявою ОСОБА_7 від 08.11.2022; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 23.01.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 23.01.2023; протоколом пред`явлення особи для впізнання за участю свідка ОСОБА_7 від 27.02.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 10.02.2023; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_9 від 10.02.2023; постановою про оголошення у розшук транспортного засобу від 23.01.2023; постановою про визнання та долучення до кримінального провадження речових доказів від 23.01.2023; ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова про накладення арешту на транспортний засіб: марка Chevrolet, модель Сruze, рік випуску: 2017, vin: НОМЕР_1 , реєстраційний номер: НОМЕР_2 від 23.01.2023; висновком судової транспортно товарознавчої експертизи від 03.02.2023 №132 М.

Згідно позиції Європейського Суду з прав людини, що наведена в чисельних рішеннях («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21 квітня 2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28 жовтня 1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Таким чином, на стадії досудового розслідування встановлюються обставини, які можуть вказати на причетність особи до кримінального правопорушення.

Надані слідчому судді матеріали кримінального провадження дають підстави вважати пред`явлену ОСОБА_5 підозру обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій, доведеність (чи недоведеність) його вини у вчиненні кримінального правопорушення потребують перевірки під час подальшого досудового розслідування та судового розгляду, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком понад п`ять років.

При цьому ОСОБА_5 раніше не судимий, але відносно нього 28.12.2022 до Московського районного суду м. Харкова направлено обвинувальний акт у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 289 КК України; 15.02.2023 до Київського районного суду м. Харкова направлено обвинувальний акт у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 2 ст. 190, ч. ч. 2 ст. 289 КК України, проте він обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, санкцією якої передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Водночас, надаючи оцінку щодо доведеності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, при вирішенні питання щодо застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу, слідчим суддею враховується, що ризик того, що обвинувачений буде перешкоджати належному відправленню правосуддя, не може оцінюватись абстрактно, факт такого перешкоджання має бути підтверджено доказами (Рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» (Becciev v. Moldova), § 59).

При цьому підозрюваний ОСОБА_5 :

- раніше не судимий, але на час розгляду клопотання відносно останнього 28.12.2022 до Московського районного суду м. Харкова направлено обвинувальний акт у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 289 КК України; 15.02.2023 до Київського районного суду м. Харкова направлено обвинувальний акт у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 2 ст. 190, ч. ч. 2 ст. 289 КК України;

- підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке не пов`язане з насиллям чи погрозою його застосування.

- має місце реєстрації та постійне місце проживання в м. Харкові.

При цьому стороною обвинувачення не надано доказів на підтвердження, того, що підозрюваний має наміри або реалізовував спроби будь-яким чином вплинути на свідків або потерпілих.

Крім того, ОСОБА_5 особисто прибував як до органу досудового розслідування на виклик, а також в судове засідання при розгляді даного клопотання.

З огляду на викладене, на переконання слідчого судді, стороною обвинувачення, в порушення вимог п. 15 ч. 1 ст. 7, ст. 22 КПК України, не доведено належними, допустимими та достатніми доказами існування таких ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України як ризики переховування від органу досудового розслідування та незаконного впливу на свідків та потерпілих у цьому кримінальному провадженні, вказані ризики ґрунтуються виключно на припущеннях сторони обвинувачення.

З урахуванням тяжкості покарання, яке загрожує ОСОБА_5 , стороною обвинувачення доведено наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме - що підозрюваний може вчинити інші кримінальні правопорушення.

Проте, при розгляді клопотання встановлено, що зазначений доведений стороною обвинувачення ризик має невиключний ступень його реалізації.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

За змістом ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Клоот проти Бельгії (Cloot v. Belgium, § 40) серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших порушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.

Відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади), поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

З урахуванням вищенаведених обставин, при розгляді клопотання встановлено, що доведений стороною обвинувачення ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не містять переконливого обґрунтування, що тільки запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який є винятковим, зможе забезпечити належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків. Фактично цей ризик, на переконання слідчого судді, з урахуванням даних про особу ОСОБА_5 , має невиключний ступінь його здійснення, а слідчий у клопотанні та прокурор в судовому засіданні не довели обставин, які свідчать про недостатність застосування стосовно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, для запобігання вказаному ризику.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті (недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Виходячи з наведеного, з метою забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також з урахуванням ризику, доведеного слідчим і прокурором та його ступеня, слідчий суддя вважає можливим застосувати до ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено в клопотанні, а саме у вигляді цілодобового домашнього арешту та з покладенням обов`язків, окрім іншого, утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками по кримінальному провадженню та здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, що буде необхідним і достатнім для запобігання ризику, встановленому під час судового розгляду.

При цьому порушення або невиконання підозрюваним ОСОБА_5 відповідних процесуальних обов`язків, відповідно до ст. 200 КПК України, може бути підставою для звернення прокурора або слідчого за погодженням з прокурором до слідчого судді/суду з клопотанням про зміну запобіжного заходу на більш суворий.

Прийшовши до висновку про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, слідчий суддя враховує й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 176-178, 181, 183, 193, 194, 196, 202, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем фактичного проживання в межах строків досудового розслідування, тобто до 13.05.2023 р. включно, поклавши на нього такі обов`язки:

- заборонити цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;

- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілими у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до органів ДМС України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (за їх наявності).

Строк дії ухвали до 13.05.2023 року включно.

Підозрюваного ОСОБА_5 зобов`язати прибути до місця свого проживання до 18:00 год. 13 березня 2023 року.

Копію ухвали надати слідчому СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області лейтенанту поліції ОСОБА_6 для подальшого пред`явлення до виконання до органу поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду в 5-денний термін з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1