Справа № 569/909/22
УХВАЛА

12 січня 2023 року м. Рівне

Слідчий суддя Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Рівненського РУП Головного управління Національної поліції в Рівненській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , яке погоджено із прокурором Рівненської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна , -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий Рівненського РУП Головного управління Національної поліції в Рівненській області лейтенант поліції ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням яке погоджено із прокурором Рівненської окружної прокуратури ОСОБА_4 у якому просить накласти арешт на майно.

В обґрунтування клопотання зазначає, що слідчим відділом Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000187 від 19.11.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що сестра медична (дільничної) патронажної Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги «Північний» Рівненської міської ради ОСОБА_5 в м. Рівне, користуючись електронним ключем доступу до медичної автоматизованої системи "Helsi" іншого медичного працівника, неодноразово вносила завідомо неправдиві відомості про здійснення вакцинування громадян від COVID-19 до медичної автоматизованої системи "Helsi".

Відповідно до показань свідка - лікаря загальної практики ОСОБА_6 , вона після перебування у медичній бригаді по проведенню щеплень в одній зі шкіл в м. Рівне виявила, що від її імені, до електронної медичної системи «Helsi» внесено недостовірні відомості про отримання щеплень 4 громадянами: 1) ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; 2) ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; 3) ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; 4) ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , які у неї ОСОБА_6 фактично не вакцинувалися.

Вважає, що неправдиві дані від її імені до системи вносила ОСОБА_5 .

Того ж дня ОСОБА_6 стало відомо, що ОСОБА_5 , внесла дані щодо вакцинації окремих осіб, від імені іншого лікаря ОСОБА_11 .

29.07.2022 за результатами обшуків за місцем роботи та проживання ОСОБА_5 було вилучено блокнот з особистими даними громадян, які не бажали вакцинуватися та яким ОСОБА_5 вносила дані щодо отримання ними щеплень проти коронавірусної хвороби (COVID-19), отримуючи за це неправомірну вигоду у виді грошових коштів.

Також встановлено, що ОСОБА_5 внесла недостовірні відомості щодо отримання щеплень від коронавірусної хвороби COVID-19 громадкою ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_5 яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 ..

03.01.2023 в ході проведення обшуку за адресою проживання ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_5 яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено:

1. Міжнародне свідоцтво про вакцинацію на ім`я: ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

2. Міжнародне свідоцтво про вакцинацію на ім`я: ОСОБА_13 ІНФОРМАЦІЯ_6 ..

3. Мобільний телефон марки: Redmi 9A, з сім картою: НОМЕР_1 .

Вказані вище речі та документи мають істотне значення для досудового розслідування, оскільки містять відомості, які слугують як доказ у кримінальному провадженні та є знаряддям вчинення злочину.

Згідно із нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

До початку розгляду клопотання слідчим подана заява про розгляд клопотання у його відсутність, у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить задовольнити вказане клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутності учасників провадження, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно ч. ч.2, 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до п. 8 глави 2.6. «Арешт майна» Узагальнення вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження арешт може бути накладено на: нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права; майно у вигляді речей, документів, грошей, якщо вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК, а саме: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та (або) є доходами від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

У відповідності до ч.1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи положення ч. 2 ст. 173 КПК України та вищевикладене, є необхідним накласти арешт майно, вилучене за вищевказаних обставин, оскільки наявні достатні підстави вважати, що майно відповідає критеріям встановленим ст. 98 КПК України, а незастосування арешту може призвести до втрати чи його пошкодження.

Керуючись ст. 170, 171,175 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого - задоволити часткково.

Накласти арешт на майно, яке було вилучене 03.01.2023 в ході проведення обшуку за адресою проживання ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_5 яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено:

1. Міжнародне свідоцтво про вакцинацію на ім`я: ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

2. Міжнародне свідоцтво про вакцинацію на ім`я: ОСОБА_13 ІНФОРМАЦІЯ_6 ..

3. Мобільний телефон марки: Redmi 9A, з сім картою: НОМЕР_1 .

Роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Рівненського міського суду ОСОБА_1