Справа №705/2832/22
1-кс/705/57/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 січня 2023 року м. Умань

Уманський міськрайонний суд Черкаської області

в складі: слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Умань клопотання адвоката ОСОБА_3 , який представляє інтереси ОСОБА_4 , про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:

До Уманського міськрайонного суду Черкаської області надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який представляє інтереси ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, а саме: автомобіля марки Audi А3, 2015 року випуску, що належить на праві власності ОСОБА_4 , який був накладений ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_5 від 07.10.1922 в рамках розслідування кримінального провадження №0000653 від 07.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, яке згодом було перекваліфіковано за ч. 3 ст. 289 КК України.

Клопотання призначено до розгляду в судовому засіданні.

Від слідчого СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 надійшли документи, з яких вбачається, що відповідно до Постанови Уманської окружної прокуратури від 26.12.2022 визначено підслідність кримінального провадження №0000653 від 07.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України за СВ Бучанського РУП ГУНП у Київській області.

Матеріали вказаного кримінального провадження було направлені до СВ Бучанського РУП ГУНП у Київській області, що підтверджується відповідними супровідними листами.

Вивчивши матеріали поданого клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновк.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно з ч. 6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. Зі змісту означеної норми випливає, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження чи їх скасування, в тому числі скасування арешту майна подається за правилами виключної підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування.

З матеріалів клопотання вбачається, що арешт, який просить скасувати заявник, був накладений ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_5 від 07.10.1922 в рамках розслідування № 0000653 від 07.06.2022.

Проте, як вбачається із наданих слідчим документів, відповідно до Постанови Уманської окружної прокуратури від 26.12.2022 визначено підслідність кримінального провадження №0000653 від 07.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України за СВ Бучанського РУП ГУНП у Київській області та матеріали вказаного кримінального провадження було направлені до СВ Бучанського РУП ГУНП у Київській області.

Відтак, кримінальне провадження, в рамках якого подане дане клопотання, розслідується органом досудового розслідування, який знаходиться поза межами територіальної юрисдикції Уманського міськрайонного суду Черкаської області, що виключає можливість розгляду даного клопотання Уманським міськрайонним судом Черкаської області.

Підсудність - це сукупність юридичних властивостей кримінального провадження, на підставі яких кримінальний процесуальний закон визначає, в якому саме суді і в якому складі суддів має розглядатися і вирішуватися по суті справа. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя у кримінальному провадженні. Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених у розділі 1 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів». Порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та тягне за собою скасування судового рішення.

Стаття 34 КПК України регулює порядок направлення кримінального провадження з одного суду до іншого тільки після надходження до суду обвинувального акту для розгляду по суті за правилами глави 27 та 28 КПК України. Заяви, клопотання, скарги у кримінальних провадженнях на стадії досудового розслідування, які подані до суду (слідчим суддям) з порушенням правил підсудності, не вирішуються шляхом зміни підсудності судом та/або закриття судового провадження. При цьому, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді. Таким чином, оскільки питання направлення клопотань, скарг, поданих під час досудового розслідування за підсудністю, КПК України не передбачено, відтак, клопотання про скасування арешту майна необхідно повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

Керуючись ст.ст. 27,28,174,304 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який представляє інтереси ОСОБА_4 , про скасування арешту майна повернути заявнику, для звернення за підсудністю.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1