Провадження № 1-кп/522/1569/22
У Х В А Л А
в порядку ст. 331 КПК України
10 листопада 2022 року м. Одеса
Приморський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду в м. Одесі клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинувачених у об`єднаному кримінальному провадженні по обвинуваченню:
ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у республіці Грузія, громадянин України, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий;
-за вчинення злочину передбаченого ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 185 КК України;
ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у республіці Грузія, громадянин Грузії, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 раніше судимий;
-за вчинення злочинів передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 2 ст. 307 КК України;
ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Одесі, громадянин України, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 , раніше не судимий;
-за вчинення злочину передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України;
ОСОБА_6 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 у м. Одесі, громадянка України, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 , раніше не судима,
- за вчинення злочину передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 185 КК України.
Учасники процесу:
прокурор ОСОБА_7 ,
обвинувачені - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6
захисники - ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10
перекладач - ОСОБА_11
в с т а н о в и в:
У провадженні Приморського районного суду м. Одеси знаходиться об`єднане кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 , за вчинення злочину передбаченого ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 185 КК України; ОСОБА_4 , -за вчинення злочинів передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 2 ст. 307 КК України та ОСОБА_5 , за вчинення злочину передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України і ОСОБА_6 , за вчинення злочину передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 185 КК України.
Прокурор заявив клопотання про продовження запобіжного заходу щодо обвинувачених ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, з тих підстав, що вони обвинувачуються у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, та наявні ризики передбачені в ст. 177 КПК України, що обвинувачений буде порушувати покладені на нього процесуальні обов`язки.
Захисники заперечили проти застосування запобіжного заходу.
Обвинувачені підтримали думку захисника.
Суд, заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали кримінального провадження прийшов до наступних висновків.
Згідно з ч. 3 ст. 331 КПК України, За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта або спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; або вчинити інше кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується. Підставою застосування є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.
Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 обвинувачуються у вчиненні особливо тяжкого злочину за ч. 5 ст. 185 КК України, який карається позбавленням волі строком понад десять років, а ОСОБА_4 також обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину за ч. 2 ст. 307 КК України..
Обґрунтованість підозри на даній стадії кримінального провадження дозволяє прийти до висновку, про наявність підстав для застосування запобіжного заходу.
Так, враховуючи тяжкість вчиненого злочину, зважаючи на суспільний інтерес у забезпечені швидкого, ефективного та об`єктивного кримінального провадження щодо злочинів проти власності, суд вважає реальним ризик передбачений в п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
При цьому, у відповідності до ст. 23 КПК України та 94 КПК України, жоден доказ не має наперед встановленої сили, та повинен бути дослідженим судом під час судового провадження безпосередньо, а тому, зважаючи на стадію судового провадження, суд вбачає реальним ризик, що обвинувачений у разі не застосування запобіжного заходу може впливати на свідків, які безпосередньо судом не допитані.
З урахуванням того факту, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 уже притягалися до кримінальної відповідальності, тому суд вбачає реальним ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу, суд також враховує обставини зазначені в статті 178 КПК України, а саме вік та стан здоров`я обвинувачених, які не страждають на захворювання, що виключають можливість застосування запобіжного заходу; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винуватою; характер вчиненого кримінального правопорушення, що ставиться у обвинувачення.
Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.
Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства ("Летельє проти Франції").
Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства", зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має й тримання під вартою.
Розмір визначеної застави залишити без змін.
Керуючись ст. ст. 331, 132, 176-178, 182-183, 193-194, 196-197, 217, 331, 334, 372 КПК України, суд
п о с т а н о в и в:
Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинувачених - задовольнити.
Строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити на 60 (шістдесят) днів, тобто до 08 січня 2023 року.
Строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , продовжити на 60 (шістдесят) днів, тобто до 08 січня 2023 року.
Раніше визначений розмір застави залишити без змін.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за обвинуваченого; справа № 522/13087/19.
Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.
У разі внесення застави, покласти на обвинувачених обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
1) прибувати до суду за кожною вимогою у розумні строки;
2) повідомляти суд про зміну свого місця проживання;
Роз`яснити обвинуваченим наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Копію ухвали направити начальнику ДУ «Одеський слідчий ізолятор» - для відома.
Ухвала підлягає оскарженню в частині обрання запобіжного заходу протягом п`яти днів безпосередньо до Одеського апеляційного суду.
Суддя ОСОБА_12
10.11.2022