УХВАЛА

іменем України

Справа № 126/140/23

Провадження № 1-кс/126/57/2023

"16" січня 2023 р. м. Бершадь

Слідчий суддя Бершадського районного суду Вінницької області ОСОБА_1

зі секретарем ОСОБА_2

розглянувши в судовому засіданні в приміщенні суду в м. Бершадь клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню внесеному до ЄРДР за № 0000031 від 15.01.2023, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,-

ВСТАНОВИВ :

До Бершадського районного суду Вінницької області надійшло клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна, в якому останній просить накласти арешт на тимчасово вилучене під час огляду у громадянина ОСОБА_4 майно, а саме: фрагмент паперу білого кольору у лінію, у якому знаходилась суха, зелена, подрібнена речовина рослинного походження.

Обґрунтовуючи своє клопотання слідчий стверджує, що слідчим відділенням Відділу поліції №1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування кримінального провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000031 від 15.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

15.01.2023 під час огляду у громадянина ОСОБА_4 виявлено та вилучено фрагмент паперу білого кольору у лінію, у якому знаходилась суха, зелена, подрібнена речовина рослинного походження, який після проведення огляду було поміщено до спец пакету Національна поліція України INZ2018337, опечатано, на якому здійснено пояснювальний надпис, а також підписи понятих.

Відповідно до ч.2 ст. 168 КПК України вилучені під час огляду речі є тимчасово вилученим майном, і згідно ст. 167 КПК України є достатні підстави вважати, що вказана речі використані як знаряддя вчинення злочину.

Згідно ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Вказані вилучені об`єкти та речі відповідно до ст. 98 КПК України, являються речовими доказами, оскільки вони зберегли на собі сліди вчиненого злочину та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час вказаного кримінального провадження.

Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду подав клопотання про розгляд справи у його відсутність, просив клопотання задовольнити.

Враховуючи припис ст. 107 КПК України, суд вважає за можливе розглянути вказане клопотання без фіксації технічними засобами.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Так, відповідно до п.п. 1, 15 ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1. збереження речових доказів, 2. спеціальної конфіскації, 3. конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, 4. відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.ч. 2, 5, 7 ст. 237 КПК України огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

При проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування.

При огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Згідно з ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Проте, наразі клопотання про арешт майна не містить відповідних відомостей, що унеможливлює призначення відповідного клопотання до розгляду з дотриманням зазначених вимог закону, оскільки в матеріалах клопотання відсутня ухвала про легалізацію огляду, здійсненого 15.01.2023 року, в ході якого в т.ч. вилучено майно, про арешт якого ставиться питання.

За змістом ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Враховуючи наведене слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання про арешт майна особі, яка його подала, для усунення визначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 310, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню внесеному до ЄРДР за № 0000031 від 15.01.2023, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, повернути особі, яка його подала.

Встановити строк у сімдесят дві години для усунення вказаних у цій ухвалі недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1