Провадження № 1-кс/761/358/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 лютого 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про призначення судово-психіатричної експертизи

У С Т А Н О В И В:

У провадженні Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0001516 від 18 червня 2022 року за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 307 КК України.

27 жовтня 2022 року захисник звернувся до Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві із клопотанням про призначення судово-психіатричної експертизи стосовно ОСОБА_4

Листом від 24 листопада 2022 року № 551-аз/125/56/08/2022 слідчий відмовив у проведенні судово-психіатричної експертизи стосовно ОСОБА_4

16 грудня 2022 року до слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про призначення судово-психіатричної експертизи стосовно останнього.

Вказане клопотання призначалась до розгляду на 27 грудня 2022 року, 29 грудня 2022 року, 10 січня 2023 року, 26 січня 2023 року, 31 січня 2023 року, 23 лютого 2023 року.

Однак, у судове засідання учасники розгляду жодного разу не з`явились, про дату, час та місце розгляду повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не відбувалось на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя зазначає наступне.

Приписами частини 3 статті 244 КПК України клопотання розглядається не пізніше п`яти днів із дня його надходження до суду слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду. Особа, яка подала клопотання, повідомляється про місце та час його розгляду, проте її неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання, крім випадків, коли участь такої особи визнана слідчим суддею обов`язковою.

У відповідності до частини 1, 2 статті 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно частини 3 статті 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до положень Конституції України та рішень ЄСПЛ "Де Вілде, Оомс і Версип проти Бельгії", "Реквеньї проти Угорщини" обмеження прав і свобод людини визнається допустимим якщо вони здійснені згідно з чинним законодавством і відповідають правилу збереження основного змісту прав і свобод.

Організація проведення психіатричної експертизи регулюється затвердженим Наказом Міністерства охорони здоров`я України 08 травня 2018 року № 865, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 14 червня 2018 р. за № 719/32171

Психіатрична експертиза може бути проведена амбулаторно та стаціонарно. Оскільки проведення стаціонарної психіатричної експертизи вимагає тривалого спостереження за особою та дослідження її здоров`я, така особа повинна бути ухвалою слідчого судді направлена до відповідного медичного закладу на строк до двох місяців.

Статтею 3 Закону України "Про психіатричну допомогу" встановлена презумпція психічного здоров`я, а тому кожна особа вважається такою, яка не має психічного розладу, доки наявність такого розладу не буде встановлено на підставах та в порядку, передбачених законодавством.

Відповідно до пункту 14 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» судово-психіатрична експертиза у кримінальній справі є обов`язковою за наявності сумнівів, що випливають з матеріалів справи, стосовно осудності підсудного. За наявності сумнівів у здатності потерпілого, свідка, цивільного позивача чи відповідача в кримінальних справах правильно сприймати події, адекватно на них реагувати та вірно відтворювати їх у своїх показаннях суд може викликати в судове засідання експерта-психіатра для участі в допиті цієї особи. Призначення судово-психіатричної експертизи щодо таких осіб з поміщенням до медичного стаціонару допускається лише за їх згодою.

Європейським судом з прав людини в своїй усталеній практиці зазначено, що особа не може вважатися «психічно хворою» та бути позбавлена волі, якщо не дотримано трьох нижченаведених мінімальних умов: по-перше, об`єктивна медична експертиза повинна достовірно встановити, що особа є психічно хворою; по-друге, психічний розлад має бути таким, що обумовлює примусове тримання особи у психіатричній лікарні; по-третє, необхідність продовжуваного тримання у психіатричній лікарні залежить від стійкості такого захворювання (рішення ЄСПЛ «Вінтерверп проти Нідерландів»).

Суд також наголошує на тому, що жодне позбавлення свободи особи, яка вважається психічнохворою, не може розглядатися як таке, що відповідає підпункту «е» пункту 1 статті 5 Конвенції, якщо воно було призначене без висновку медичного експерта. Це правило є застосовним навіть якщо метою тримання заявника є саме отримання медичного висновку (див. вищезазначене рішення у справі «Варбанов проти Болгарії»). Конкретні форма і порядок можуть відрізнятися залежно від обставин. У термінових випадках або у випадках, коли особу затримано внаслідок агресивної поведінки, прийнятним може бути отримання такого висновку одразу після затримання. В усіх інших випадках необхідною є попередня консультація з лікарем. Коли такої можливості немає (наприклад, у зв`язку з відмовою зазначеної особи з`явитися для проведення огляду), потрібно принаймні призначити проведення медичної експертизи на підставі документів з матеріалів справи, і якщо цього зроблено не буде, неможна стверджувати, що наявність у особи психічної хвороби було достовірно доведено.

Разом із тим, ані автор клопотання, ані підозрюваний в судове засідання не з`явився, що позбавляє слідчого суддю з`ясувати ті обставини, які підлягають встановленню при розгляді клопотання про призначення стаціонарної судово-психіатричної експертизи, в тому числі і медичний заклад який може проводити відповідну експертизу.

Враховуючи вищевикладене, з огляду на принципи змагальності та диспозитивності кримінального провадження і те, що слідчий суддя не має законних підстав робити свої висновки на припущеннях, і вирішує клопотання в межах заявлених обгрунтувань і вимог клопотання, а тому слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є необґрунтованим та про відсутність підстав для його задоволення клопотання.

Керуючись ст.ст. 242-244, 309, 369, 372, 395, 509 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про призначення судово-психіатричної експертизи.

Ухвала може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1