Провадження №1-кп/447/261/22
Справа №447/2048/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.12.2022 Миколаївський районний суд Львівської області у складі судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Миколаїв Львівської області кримінальне провадження №0000165, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.07.2022, про обвинувачення

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Поляна, Миколаївського району Львівської області, українки, громадянки України, із середньою освітою, яка працює двірником у ЛКП «Житловик-С», раніше не судимої, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 310 КК України,

прокурор ОСОБА_4 ,

обвинувачена ОСОБА_3 ,

в с т а н о в и в:

У лютому 2022 року, точної дати та часу досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_3 , знаходячись на земельній ділянці, що розташована на присадибній території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , власником якої вона являється, без сторонньої допомоги, не маючи відповідного дозволу ліцензії на посів рослин снотворного маку, без мети збуту, в порушення вимог Закону України «Про обіг в Україні наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів» від 15.02.1995 та Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, і прекурсорів та зловживання ними» від 15.02.1995, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій та їх наслідків, бажаючи їх настання, умисно, незаконно посіяла, тобто внесла в ґрунт насіння снотворного маку, достовірно знаючи, що це наркотичний засіб мак снотворний, який відповідно до «Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», затвердженого Постановою Кабінету міністрів України №770 від 06.05.2000, віднесений до рослини, які містять наркотичні засоби та психотропні речовини та обіг яких допускається для промислових цілей.

Окрім цього, ОСОБА_3 , продовжуючи свої злочинні дії, після того як вона незаконно посіяла насіння снотворного маку на території домоволодіння за місцем свого проживання, а саме: по АДРЕСА_1 , власником якої вона являється, без сторонньої допомоги, не маючи відповідного дозволу-ліцензії на вирощування рослин снотворного маку, без мети збуту, умисно незаконно виростила рослини снотворного маку до стадії молочної зрілості, які відповідно до «Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», затвердженого Постановою Кабінету міністрів України №770 від 06.05.2000, віднесені до рослин, які містять наркотичні засоби та психотропні речовини та обіг яких допускається для промислових цілей.

При цьому, в порушення вимог ст. 7, 15, 17, ч. 4 ст. 30 Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» від 15.02.1995, якими право на культивування вказаних рослин надано лише юридичним особам, які є власниками ліцензій на даний вид діяльності, не знищила вказані рослини, а усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій та їх наслідків, бажаючи їх настання, умисно незаконно їх вирощувала обсапуючи, прополюючи та доводячи рослини маку снотворного до стадії дозрівання з метою подальшого збору насіння та використання його для власних потреб.

23.07.2022 у ході огляду, проведеного на підставі ухвали слідчого судді, працівниками поліції на вищевказаній земельній ділянці, яка належить на праві приватної власності ОСОБА_3 , було виявлено та вилучено 250 (двісті п`ятдесят) рослин снотворного маку, кожна з яких має самостійний корінь, які ОСОБА_3 доглядала, культивувала та виростила.

Згідно висновку експерта №СЕ-19/114-22/13156-НЗПРАП від 17.08.2022, вилучені під час огляду рослини зеленого кольору мають анатомо-морфологічні ознаки, характерні для рослин снотворного маку, містять наркотично активні алкалоїди опію (морфін, кодеїн) і відносяться до рослин виду мак снотворний. Рослини виду мак снотворний відносяться до рослин, які містять наркотичні засоби та психотропні речовини та обіг яких допускається для промислових цілей.

Таким чином, ОСОБА_3 вчинила незаконний посів і незаконне вирощування снотворного маку у кількості від ста до п`ятисот рослин, тобто вчинила кримінальний проступок, передбачений ч. 1 ст. 310 КК України.

У судовому засіданні обвинувачена подала клопотання про звільнення її від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України. В обґрунтування клопотання посилається на те, що повністю визнає свою вину у вчиненому, щиро розкаялася, обіцяла вчиненого більше не повторювати. Вказала, що мала намір використати зерна маку у кулінарних цілях, оскільки її доходи не дозволяють їй купувати дорогу випічку з маку.

У судовому засіданні прокурор щодо задоволення вищевказаного клопотання не заперечив.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання обвинуваченої, суд прийшов такого висновку.

Відповідно до ст. 45 КК України в чинній редакції з внесеними змінами, особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 310 КК України є кримінальним проступком.

Згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» №12 від 23.12.2005, дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки.

Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.

Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи.

Повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди полягає в добровільному задоволенні винним або іншими особами, обґрунтованих претензій потерпілого щодо відшкодування заподіяної злочином матеріальної та моральної шкоди, загладжуванні її в інший спосіб.

За наявності передбачених у ст. 45 КК України підстав, звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_3 визнала вину у вчиненому та щиро розкаялася, під час досудового розслідування обвинувачена активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення, про що зазначено в обвинувальному акті як про одну з обставин, яка пом`якшує покарання. Потерпілі у даному кримінальному провадженні відсутні, оскільки внаслідок протиправних дій обвинуваченої жодній особі не було завдано матеріальних та моральних збитків.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України, кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до ч. 4 ст. 286 КПК України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Згідно ч. 3 ст. 288 КПК України, суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Обвинуваченій ОСОБА_3 відповідно до вимог ч. 3 ст. 285 та ч. 8 ст. 284 КПК України було роз`яснено підстави звільнення від кримінальної відповідальності та право заперечувати проти закриття кримінального провадження з цієї підстави.

Обвинувачена дала свою згоду на звільнення її від кримінальної відповідальності у зв`язку із дійовим каяттям та закриття кримінального провадження відносно неї з цих підстав.

Враховуючи вищенаведене, клопотання обвинуваченої про звільнення від кримінальної відповідальності є обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення.

У судовому засіданні були досліджені документи, а саме: постанова про визнання предметів та речей речовими доказами та визначення місця їх зберігання від 23.07.2022; довідка про витрати на проведення експертизи №СЕ-19/114-22/13156-НЗПРАП від 17.08.2022.

Крім цього, у судовому засіданні були досліджені докази, що характеризують особу обвинуваченої, а саме: копія паспорту; вимога про судимість, сформована 25.07.2022, згідно якої ОСОБА_3 раніше не судима; довідки, видані 09.08.2022 КНП «Миколаївська міська лікарня» Миколаївської міської ради Стрийського району Львівської області, відповідно до яких обвинувачена на обліку у лікаря-нарколога та лікаря-психіатра не перебуває; довідка про склад сім`ї ОСОБА_3 , видана сільським головою Тростянецької сільської ради Стрийського району Львівської області; характеристика обвинуваченої, видана старостою Красівського старостинського округу, згідно якої характеризується позитивно.

Відповідно до постанови дізнавача СД ВП №2 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області ОСОБА_5 від 23.07.2022, 250 рослин маку, які були виявлені та вилучені 23.07.2022 під час огляду, визнано речовими доказами та передано на зберігання у камеру зберігання речових доказів ВП №2 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області.

На підставі ст. 100 КПК України, вказані речові докази слід знищити.

Вирішуючи питання розподілу процесуальних витрат на проведення експертиз суд враховує таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 124 КПК України, процесуальні витрати на залучення експерта підлягають стягненню з обвинуваченого у разі ухвалення обвинувального вироку.

Статтею 126 КПК України визначено, що суд вирішує питання щодо процесуальних витрат у вироку суду або ухвалою. У постанові ВП ВС у справі №598/1781/17 від 17.06.2020 міститься правовий висновок щодо застосування норми права, відповідно до якого зазначено, що КПК України не обмежує процесуальну форму вирішення питання щодо розподілу процесуальних витрат, у тому числі витрат на правову допомогу, виключно обвинувальним вироком. Суд повинен вирішити питання про розподіл процесуальних витрат у будь-якому рішенні, яким завершується розгляд кримінального провадження по суті, у тому числі й в ухвалі про закриття кримінального провадження у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Враховуючи наведене, суд приходить висновку, що витрати на залучення експертів підлягають стягненню з обвинуваченої у розмірі 1 510,24 грн., згідно довідки про витрати на проведення експертизи №СЕ-19/114-22/13156-НЗПРАП від 17.08.2022.

Запобіжний захід відносно обвинуваченої не обирався. Цивільний позов у кримінальному провадженні не заявлено.

Керуючись ст. 100, 124, 126, 284, 285, 286, 314, 372 КПК України, на підставі ст. 45 КК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Клопотання обвинуваченої ОСОБА_3 про звільнення її від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям та закриття кримінального провадження задоволити.

Звільнити ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 310 КК України, на підставі ст. 45 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям.

Кримінальне провадження за №0000165, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.07.2022, про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 310 КК України, закрити на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України.

Стягнути з ОСОБА_3 процесуальні витрати на проведення експертизи у кримінальному провадженні у розмірі 1 510 (одна тисяча п`ятсот десять) гривень 24 копійки на користь держави.

Речові докази у справі, а саме 250 (двісті п`ятдесят) рослин маку, які були виявлені та вилучені 23.07.2022 під час огляду знищити.

Копію ухвали після її проголошення вручити сторонам кримінального провадження.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом семи днів з дня її оголошення до Львівського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_1