ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2511/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"24" листопада 2022 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Щокино, Тульської області, Російської Федерації, українця, громадянина України, освіта середня, не одруженого, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , проживаючого в АДРЕСА_2 , не працюючого, не судимого, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст.190 КК України,

в с т а н о в и в :
23 листопада 2022 року слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з процесуальним керівником ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з можливістю внесення застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів доходів громадян.
Згідно із протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 23 листопада 2022 року клопотання передано для розгляду судді ОСОБА_1 .
Розгляд клопотання було призначено на 24 листопада 2022 року.
З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві розслідується кримінальне провадження № 0001613 від 12 червня 2022 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190 КК України.
30 вересня 2022 року о 20 год. 00 хв. ОСОБА_5 був затриманий в порядку ст. 208 КК України, про що того ж числа о 22 год. 30 хв. був складений відповідний протокол.
1 жовтня 2022 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255; ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190 КК України. 2 жовтня 2022 року (клопотання датоване 1 жовтня 2022 року) слідчий СВ Дарницького УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_8 , за погодженням із прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 звернувся до Дарницького районного суду міста Києва з клопотанням про застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, без визначення розміру застави.
Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 2 жовтня 2022 року вказане клопотання слідчого було задоволено фактично частково, до ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 28 листопада 2022 року, з визначенням застави в розмірі 744 300 гривень.
Постановою Київського апеляційного суду від 3 листопада 2022 року ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 2 жовтня 2022 року залишено без змін.
22 листопада 2022 року постановою керівника Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_9 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001613 від 12 червня 2022 року продовжено до трьох місяців, тобтодо 1 січня 2023 року.
При цьому, з часу застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу, як зазначає сторона обвинувачення, встановлені судом ризики, передбачені п.п.1, 3-5 ч.1 ст.177 КПК України, не зменшилися та враховуючи те, що дія запобіжного заходу, застосованого до підозрюваного ОСОБА_5 закінчується 28 листопада 2022 року, у сторони обвинувачення виникла необхідність у зверненні до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою, застосованого до підозрюваного ОСОБА_5 , оскільки на думку сторони обвинувачення підорюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на волі може здійснити спроби переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду та незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншими чином чи вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити кримінальне правопорушення в якому підозрюється.
24 листопада 2022 ороку у судове засідання з`явилися прокурор ОСОБА_3 , підозрюваний ОСОБА_10 та його захисник ОСОБА_11 .
Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримала подане до суду слідчим клопотання, просила суд задовольнити клопотання в повному обсязі та продовжити підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування тобто до 1 січня 2023 рокуз можливістю внесення застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів доходів громадян, посилаючись на вагомість доказів на підтвердження існування підозри у вчиненні особливо тяжкого злочину та існування передбачених процесуальним законом ризиків, що на її думку свідчить про відсутність підстав для зміни запобіжного заходу.
Захисник клопотання слідчого просив відхилити пославшись на те, що підозра є необґрунтованою, а сукупність даних про особу підозрюваного не дає підстав для застосування найсуворішого запобіжного заходу, ризики не підтверджені, підозрюваний раніше не судимий, має досить юний вік, навчається у коледжі, ОСОБА_5 співвпрацює зі слідством, надає відповідні покази.
Водночас захисником було подано клопотання про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистої поруки адвоката ОСОБА_4 , який надав копії документів, що свідчать про його статус у суспільстві, позивні характеристики, крім того, зазначив, що він мав досвід взяття на особисту поруку підозрюваного.
Підозрюваний підтримав захисника, просив змінити запобіжний захід на інший, не пов`язаний з позбавленням волі, пояснив, що раніше до кримінальної відповідальності не притягувався.
Заслухавши учасників процесу та дослідивши копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя встановив такі обставини.
30 вересня 2022 року о 20 год. 00 хв. ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КК України, про що того ж числа о 22 год. 30 хв. та 1 жовтня 2022 року йому було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190 КК України.
Ухвалою слідчого судді від 2 жовтня 2022 року щодо підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 28 листопада 2022 року включно, з визначенням застави в розмірі 744300 гривень,
Аналізуючи сукупність наданих органом досудового розслідування матеріалів, суд дійшов висновку про наявність вагомих доказів причетності ОСОБА_12 до інкримінованих йому злочинів за наведених у повідомленні про підозру обставин, а саме такі докази, містяться, зокрема, у показаннях саме: протоколами допитів потерпілої ОСОБА_13 та інших потерпілих, які пояснюють те, що через інтернет сайт Layboard.com вони знаходили оголошення з працевлаштування за кордоном, після чого телефонували за номером телефону, вказаному на сайті. В телефонному режимі потерпілим повідомляли про умови працевлаштування, після чого просили перевести кошти на банківську картку за надані послуги, проте, послуги, за які було переведено кошти, надані не були, а всі прохання повернути сплачені грошові кошти проігноровані; протоколами проведення НСРД; іншими матеріалами кримінального провадження, в їх сукупності.
При цьому правильність кваліфікації дій підозрюваної особи, так само як і наявність чи відсутність в її діях складу злочину вирішуються виключно вироком суду та не підлягають вирішенню на досудовому провадженні.
Таким чином, дослідженими в судовому зсіданні доказами обґрунтовано можливу причетність ОСОБА_5 до вчинення вищезазначеного кримінального правопорушення, що може слугувати підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі поданих стороною обвинувачення до клопотання матеріалів.
Слід враховувати, що кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, тому суд лише на підставі розумної та об`єктивної оцінки отриманих доказів визначає чи виправдовують вони в своїй сукупності факт проведення досудового розслідування та чи дозволяють встановити причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яка є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходу забезпечення кримінального провадження.
За вказаних вище обставин слідчий суддя вважає підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190 КК України обґрунтованою, докази можливої причетності ОСОБА_5 до вчинення кримінальних правопорушень достатніми.
У разі визнання ОСОБА_14 винним у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190 КК України, він може бути засуджений до покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років з конфіскацією майна.
Постановою керівника Дарницької окружної прокуратури м. Києва від 22 листопада 2022 року ОСОБА_9 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001613 від 12 червня 2022 року продовжено до трьох місяців, тобтодо 1 січня 2023 року.
Зважаючи на конкретні обставини кримінального провадження, значний обсяг матеріалів досудового розслідування та велику кількість підозрюваних і потерпілих, суд визнає обґрунтованими доводи клопотання слідчого про те, що закінчити досудове розслідування у вказаний строк неможливо з об`єктивних причин.
За результатами оцінки сукупності установлених під час розгляду вказаних клопотань обставин, а саме: вагомості наявних доказів про вчинення ОСОБА_14 особливо тяжкого злочину, його активної ролі у протиправній діяльності, тісних зв`язків з іншими підозрюваними та суворості можливого покарання, суд дійшов висновку, що ризики переховування від органу досудового розслідування та/або суду та незаконного впливу на потерпілих, ризик вчинення іншого кримінального правопорушення продовжують існувати і за час досудового розслідування їх ступінь істотно не зменшився.
Ризик переховування від правосуддя обумовлюється серед іншого можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання.
Так, зокрема про ризик переховування від органів досудового розслідування та суду свідчить тяжкість покарання за інкримінований злочин, а саме, позбавлення волі на строк до 12 років з конфіскацією майна. Разом з тим, самої лише тяжкості інкримінованого злочину недостатньо для висновку про можливі спроби підозрюваного переховуватися, тому вона оцінюється у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58).
Слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведено існування ризику можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, який ґрунтується на тяжкості інкримінованого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 12 років. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.
Крім того, із матеріалів клопотання вбачається, що один із членів злочинної організації ОСОБА_15 , якому пред`явлено підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190 КК України, в судове засідання щодо обрання міри запобіжного заходу не з`явився, слідчим суддею було постановлено ухвалу про дозвіл на його затримання і відповідно до постанови слідчого від 15 листопада 2022 року його оголошено в розшук.
Наведені вище обставини дають підстави стверджувати про наявність достатніх ризиків для втечі з метою ухилення від кримінальної відповідальності та переховування від органів досудового розслідування та суду підозрюваного ОСОБА_5 .
Водночас діючий на території України режим обмеження права військовозобов`язаних чоловіків у виїзді за кордон жодним чином не свідчить про відсутність вказаного ризику, оскільки стосується обмеження виїзду за кордон у законний спосіб та не виключає можливості здійснення спроб перетнути кордон незаконно, з огляду на те, що наразі частина державного кордону України не контролюється, а тому такий спосіб не може виключатися, як неможливий.
Під час розгляду клопотання підозрюваний також вказав що має дідуся, бабуся, тітку з якими проживає, разом з тим, жодних доказів проживання з ними, слідчому судді надано не було.
При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати визначену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином слідчим не підтверджено.
Ризик вчинення ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення існує, оскільки, стороною захисту не спростовано інформацію, про відсутність офіційного законного джерела доходу, яке б давало йому можливість підтримувати достатній рівень життя.
Вивченням особи підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 встановлено, що він уродженець російської федерації, громадянин України, офіційно не працюючий, раніше не судимий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , де як він вказав в судовому засіданні проживає. Однак як зазначено в протоколі його допиту він проживає за адресою: АДРЕСА_2 .
Беручи до уваги особу підозрюваного, який не має офіційного джерела доходу, тяжкість можливого покарання, слідчий суддя доходить висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків в даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, у зв`язку з чим виникла необхідність у застосуванні до останнього запобіжного заходу.
Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.
Дійсно, у підозрюваного наявне місце реєстрації та проживання у м. Києві, раніше він до кримінальної відповідальності не притягався.
Разом з тим, беручи до уваги конкретні обставини вчинення злочину, зокрема, його реалізація за допомогою комп`ютерної техніки, мобільних телефонів та доступу до мережі Інтернет, такі запобіжні заходи як домашній арешт та особисте зобов`язання не зможуть забезпечити одне із завданьцього кримінального провадження не всі потерпілі та свідки допитані.
Щодо застосування стосовно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистої поруки адвоката ОСОБА_4 суд не вбачає підстав для його застосування, оскільки враховуючи тяжкість кримінальних правопорушень, в яких підозрюється ОСОБА_5 , такий вид запобіжного заходу не буде достатньою мірою дієвим для забезпечення завдань кримінального провадження.
З урахуванням викладеного, а саме доведеності існування ризиків, передбачених ч. 1 п.п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 даних кримінальних правопорушень, які відносяться до категорії особливо тяжких злочинів, а також зважаючи на кількість потерпілих осіб, які зазнали значного матеріального збитку, та ту обставину, що не всі потерпілі ще допитані, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого та застосування до підозрюваного ОСОБА_5 такого виняткового заходу, як тримання під вартою.

Відповідно до частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до пункту 3 частини п`ятої статті 182 КПК України щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину розмір застави визначається від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на вид кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_5 , встановлені досудовим розслідуванням обставини, відносно молодий вік (19 років), слідчий суддя вважає, що ОСОБА_5 слід визначити заставу за передбаченою КПК України нижньою межею, що має на меті достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не має бути завідомо непомірним для нього вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 198 480 грн.

Враховуючи наведене, клопотання слідчого підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись статтями 193, 194, 196, 197, 199 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в:
клопотання слідчого задовольнити.

У задоволення клопотання ОСОБА_4 про взяття особи на особисту поруку відмовити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 1 січня 2023 року включно, в межах строку досудового розслідування

Визначити ОСОБА_5 розмір застави в сумі 198 480 грн., яка може бути внесена на депозитний рахунок та надати документ, що підтверджує внесення застави до Дарницького районного суду міста Києва.

У разі внесення розміру застави в розмірі 198 480 грн. заставодавцем (підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою) негайно звільнити ОСОБА_5 з-під варти та зобов`язати:

1) не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, а саме: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;

2) прибувати на першу вимогу до слідчого, прокурора та/або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

4) утриматися від спілкування зі свідками та потерпілими.

Термін обов`язків, покладених слідчим суддею у разі внесення застави визначити до 1 січня 2023 року включно.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього зобов`язань внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі Державного департаменту України з питань виконання покарань.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державного департаменту України з питань виконання покарань має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти ОСОБА_5 , а також повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Дарницького районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний ОСОБА_5 зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Дарницьку окружну прокуратуру м. Києва.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Суддя: