Справа № 953/4712/21
н/п 1-кс/953/2629/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" квітня 2023 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора - ОСОБА_3 ,

підозрюваного - ОСОБА_4 ,

захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання слідчого СУ ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 , за матеріалами досудового розслідування, унесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000237 від 25.02.2020, відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Борова Зміївського району Харківської області, громадянина України, одруженого, працевлаштованого, раніше не судимого, який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 185 КК України,

Встановив:

Слідчий СУ ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 , за матеріалами досудового розслідування, унесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000237 від 25.02.2020, звернувся до слідчого судді з клопотанням щодо обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 185 КК України.

На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення вказує, що у провадженні СУ ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000237 від 25.02.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що на початку 2020 року, ОСОБА_7 , створив організовану групу, в якій взяв на себе роль організатора та керівника злочинного угруповання, до якого увійшли ОСОБА_8 , ОСОБА_4 та ОСОБА_9 , з метою здійснення таємного викрадення майна, а саме паливно-мастильних матеріалів з ВП «Локомотивне депо Основа» РФ «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця». Так, діючи у в період часу з початку 2020 року по 30.09.2021 ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_4 та ОСОБА_9 , у складі організованої групи здійснили крадіжку паливно-мастильних матеріалів, а саме дизельного палива та оливи для дизельних локомотивів з ВП «Локомотивне депо Основа» РФ «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця» на загальну суму 43159,3 грн., чим спричинили матеріальну шкоду потерпілому на вищевказану суму.

Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 слідчий вказує на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні умисного кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 185 КК України, та у органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що існують ризики передбачені п.п.1,2,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, а тому просить обрати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання, просив про його задовольнити, посилаючись на існування ризиків, тяжкість покарання, обставини справи.

Підозрюваний, його адвокат в судовому засіданні вказували на те, що підозра є необґрунтованою, оскільки відсутні докази причетності до організованої групи, ризики недоведені, клопотання необґрунтоване і підозрюваний має стійкі соціальні зв*язки, просили відмовити у задоволенні клопотання.

При розгляді клопотання слідчим суддею з пояснень підозрюваного встановлено, що він показання дає добровільно, до нього не застосовувались будь-яке насильство під час досудового розслідування.

Слідчий суддя, вислухавши доводи сторін кримінального провадження та дослідивши надані докази встановив, що в провадженні СУ ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000237 від 25.02.2020, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст. 185 КК України.

05.04.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 185 КК України.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, вчинити інше кримінальне правопорушення, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно ст. 178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зав`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Таким чином, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: - наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; - наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; - недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Відповідно до ст.492 КПК України за наявності підстав, передбачених цим Кодексом, до неповнолітнього з урахуванням його вікових та психологічних особливостей, роду занять може бути застосовано один із запобіжних заходів, передбачених цим Кодексом.

Затримання та тримання під вартою можуть застосовуватися до неповнолітнього лише у разі, якщо він підозрюється або обвинувачується у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину, за умови, що застосування іншого запобіжного заходу не забезпечить запобігання ризикам, зазначеним у статті 177 цього Кодексу.

Щодо наявності обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до ч.5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчий суддя користується практикою ЄСПЛ.

У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

«Обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими обґрунтовується затримання, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Волох проти України»).

При цьому, факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи

Уявлення про «обґрунтовану підозру» має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.

Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка виконала затримання та оголосила підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.

Крім цього, у рішенні ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» №9627/81 від 14 березня 1984 року суд зазначив, що «питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою»; у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 23 жовтня 1994 року «факти, які є причиною виникнення підозрі не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вирок) чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процес) кримінального розслідування».

Слідчим суддею встановлено, що на час вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, ОСОБА_4 є осудним. Даних на спростування зазначеного слідчому судді під час розгляду клопотання не надано.

За результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею встановлено, що висновки органу досудового розслідування про наявність підозри у ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 185 КК України, не є очевидно необґрунтованими чи недопустимими, виходячи з наданих стороною обвинувачення доказів: - протоколом обшуку від 01.10.2021, згідно якого в автомобілі Mercedes Benz Vito синього кольору д.н.з. НОМЕР_1 , яким користується ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виявлено та вилучено 7 полімерних каністр різних кольорів, об`ємом близько по 30-35 л. кожна, заповнені рідиною;- протоколом проведення обшуку від 01.10.2021, згідно якого під час обшуку домоволодіння за місцем мешкання ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого виявлено та вилучено 45 каністр з рідиною;- протоколом проведення обшуку від 01.10.2021, згідно якого проведено обшук території Локомотивного депо Основа за адресою: м. Харків, вул. Привокзальна, 1, в ході якого виявлено та вилучено: зразки палива та 6 каністр з паливом;- протоколом проведення обшуку від 30.09.2021, згідно якого проведено обшук автомобіля ВАЗ 211540 чорного кольору д.н.з. НОМЕР_2 , яким користується ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в ході якого виявлено та вилучено 7 каністр з рідиною;- чотирма висновками судових експертиз «дослідження нафтопродуктів та паливно-мастильних матеріалів» від 26.10.2021, 01.11.2021, 05.11.2021 та 23.11.2021, згідно яких рідини вилучені під час обшуків є дизельним паливом та оливою та встановлено родову приналежність між вилученим дизельним паливом та паливом, що використовується в ВП «Локомотивне депо Основа»;- протоколом НСРД від 28.05.2021 візуальне спостереження за особою ОСОБА_7 , де зафіксовано виніс каністр з території підприємства в період часу з 18.03.2021 по 23.03.2021;- протоколом НСРД від 23.07.2021 візуальне спостереження за місцем ДП «Локомотивне депо Основа», де зафіксовано виніс каністр з території підприємства за період часу з 29.05.2021 по 06.06.2021;- протоколом НСРД від 11.11.2021 візуальне спостереження за місцем ДП «Локомотивне депо Основа», де зафіксовано виніс каністр з території підприємства за період часу з 21.08.2021 по 06.09.2021;- протоколом НСРД від 18.11.2021 візуальне спостереження за місцем ДП «Локомотивне депо Основа», де зафіксовано виніс каністр з території підприємства за період часу з 22.09.2021 по 30.09.2021;- протоколом НСРД від 09.04.2021 візуальне спостереження за місцем ДП «Локомотивне депо Основа», де зафіксовано виніс каністр з території підприємства за період часу з 06.03.2021 по 10.03.2021;- протоколом НСРД від 09.04.2021 візуальне спостереження за місцем ДП «Локомотивне депо Основа», де зафіксовано виніс каністр з території підприємства за період часу з 02.03.2021 по 18.03.2021;- протоколом НСРД від 15.12.2021 зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж стосовно ОСОБА_8 , де зафіксовано розмови співучасників про обставини вчинення злочину;- протоколом НСРД від 15.12.2021 зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж стосовно ОСОБА_7 , де зафіксовано розмови співучасників про обставини вчинення злочину;- протоколом НСРД від 15.12.2021 зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж стосовно ОСОБА_4 , де зафіксовано розмови співучасників про обставини вчинення злочину;- протоколом НСРД від 15.12.2021 зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж стосовно ОСОБА_9 , де зафіксовано розмови співучасників про обставини вчинення злочину;- протоколом НСРД від 19.05.2021 зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж відносно ОСОБА_7 , де зафіксовано розмови співучасників про обставини вчинення злочину;- висновком судово-економічної експерти від 08.09.2022 згідно якого, в період з 01.01.2021 по 30.09.2021 підтверджено зайве списання дизельного палива в ВП «Локомотивне депо Основа» на суму 4502,36 грн.;- висновком судово-економічної експерти від 12.10.2022 згідно якого, в період з 01.01.2020 по 31.12.2020 підтверджено зайве списання дизельного палива в ВП «Локомотивне депо Основа» на суму 3114,30 грн.;- висновком судово-товарознавчої експертизи від 10.01.2023, згідно якого загальна вартість вилученого під час обшуків дизельного палива складає 39517,77 грн. та вартість вилученої дизельної оливи складає 3641,53 грн.

З огляду на зазначене, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_4 , кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 185 КК України за викладених у клопотанні обставин.

А тому, вказане може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу. Порушень права на захист, що є перешкодою для вирішення питання міри запобіжного заходу слідчим суддею під час вирішення справи не встановлено.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України слідчий суддя зазначає наступне.

Згідно ч. 1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. При вирішення питання відносно неповнолітньої особи також враховуються вимоги ст. 492 КПК України.

Слідчий суддя враховує наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на інших підозрюваних, які надали свідчення, свідків.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»), а наявність судимості може стати підставою для обґрунтування того, що обвинувачений може вчинити новий злочин («Сельчук проти Туреччини», «Мацнеттер проти Австрії»).

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду, слідчий суддя бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання понад 7 років, передбаченого за вчинення інкримінованого йому злочину може вдатися до відповідних дій.

При встановленні наявності ризику впливу на інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні, свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин, ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від учасників судового розгляду та дослідження їх судом.

Вищезазначене дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного на інших підозрюваних, свідків.

Однак, ризики, передбачені п.п. 2,4,5 ч.1 ст. 177 КПК України, які вказані прокурором у клопотанні є недоведеним та необґрунтованими, враховуючі відсутність даних, що вказують на існування даних ризиків та даних по особі підозрюваного, який раніше не судимий, має сім*ю, працевлаштований, має захворювання.

Слідчий суддя при вирішенні даного питання враховує, що ОСОБА_4 раніше не судимий та до кримінальної відповідальності не притягувався, після проведення обшуків в 2021 році відсутні будь-які дані про його незаконну діяльність, є працевлаштованим офіційно, одружений, проживає з родиною за місцем реєстрації, має ряд захворювань, з приводу яких проходив лікування, утримує мати, яка також хворіє.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Таким чином, враховуючи існування частини ризиків та відсутність інших, визначених прокурором, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на інших підозрюваних, свідків, особливості вчинення кримінального правопорушення, що інкриміновано, обставин його життя та родини, сукупності обставин, а саме: вагомість наявної обґрунтованої підозри щодо кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого підозрюється, всіх даних про особу підозрюваного, його поведінку та ставлення останнього до вчинення злочину, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу, однак не тримання під вартою, а домашнього арешту за місцем мешкання, з врахуванням графіку роботи підозрюваного.

І слідчий суддя зазначає, що саме цей запобіжний захід, з врахуванням всіх даних по особі підозрюваного забезпечить належну поведінку підозрюваного під час досудового розслідування.

На підставі вищезазначеного суд відхиляє клопотання прокурора, вважаючи його таким, що не відповідає особі підозрюваного, його соціального статусу та особистим характеристикам, та з врахуванням вимог ст. 492 КПК України, приходить до висновку, що застосування іншого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту забезпечить запобігання ризикам, зазначеним у статті 177 цього Кодексу та буде належним чином відповідати вимогам законодавства України, з врахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

Постановив:

Клопотання слідчого, погоджене прокурором про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 - відхилити.

Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою реєстрації та мешкання: АДРЕСА_1 , в період часу з 21.00 до 06.00 години наступного дня, в межах строку досудового розслідування на 53 дня, тобто до 03 червня 2023 року.

Покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;

2)не залишати місце мешкання ( АДРЕСА_1 ) з 21.00 години до 06.00 години, без дозволу слідчого, прокурора, або суду;

3)повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4)утримуватися від спілкування зі свідками, іншими обвинуваченими.

5)здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну

Ухвалу направити для виконання до відділу поліції за місцем проживання підозрюваного через слідчого СУ ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 або прокурора, який, який присутній в залі суду ОСОБА_3 .

Встановити строк дії ухвали до 03 червня 2023 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту отримання копії ухвали слідчого судді.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1