Справа № 147/160/23
Провадження № 1-кс/147/43/23
У Х В А Л А

10 лютого 2023 року смт Тростянець

Слідчий суддя Тростянецького районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , вивчивши клопотання дізнавача СД відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000014 від 21.01.2023, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 254 КК України,

в с т а н о в и в :

До Тростянецького районного суду Вінницької області надійшло клопотання дізнавача СД відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Тростянецького відділу Гайсинської окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0000014 від 21.01.2023, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 254 КК України. В даному клопотанні дізнавач просить з метою забезпечення збереження речового доказу, накласти арешт на: екскаватор гусеничний марки «Volvo Construction Equipment» модель «EC210BLC» з ідентифікуючим номером № НОМЕР_1 , власником якого, відповідно до інформації наданої Головним управлінням Держпродспоживслужби у Вінницькій області, є ТОВ «АКВАВІКА - Т»; екскаватор гусеничний марки «Caterpillar» модель «322C» з ідентифікуючим номером НОМЕР_2 , власником якого, є ОСОБА_4 , з метою забезпечення речових доказів з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування даним майном на земельних ділянках з кадастровими номерами :01:001:0348; :01:001:0349 до вирішення питання по суті.

Вивчивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно зі ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України. Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за ціною, вищою чи нижчою за ринкову вартість, і знала або повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій з ознак, передбачених пунктами 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України.

Відповідно до ч.1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Згідно з ч.2 ст. 171 КПК України передбачено, що у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Частина 1 статті 64-2 КПК України визначає, що третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.

Згідно з ч. 2 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Системний аналіз викладених норм дає підстави слідчому судді дійти висновку, що із клопотанням про арешт майна третьої особи має право звернутися виключно прокурор.

Слідчим суддею встановлено, що дізнавач просить накласти арешт на екскаватор гусеничний марки «Volvo Construction Equipment» модель «EC210BLC» з ідентифікуючим номером № НОМЕР_1 , власником якого є ТОВ «АКВАВІКА - Т» та екскаватор гусеничний марки «Caterpillar» модель «322C» з ідентифікуючим номером НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_4 . Однак, в клопотанні не визначено процесуальний статус осіб, на майно яких дізнавач просить накласти арешт.

Як вбачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, в кримінальному провадженні №0000014 підозра жодній особі не повідомлена.

Враховуючи викладене вище, у зв`язку з тим, що в цьому кримінальному провадженні на час звернення до слідчого судді відсутні підозрювані, майно, на яке дізнавач просить накласти арешт, вважається майном третіх осіб, а тому з клопотанням про його арешт, відповідно до ст. 64-2 КПК України, повинен звертатися виключно прокурор.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Проте, дізнавачем не зазначено в клопотанні контактні дані власників майна (номеру телефону, адреси електронної пошти чи навіть адреси місцезнаходження), з урахуванням визначеного ст. 172 КПК України стислого строку розгляду клопотання, виключає надіслання повідомлення поштою, що фактично позбавляє слідчого суддю можливості дотримання вимог ст. 22, 24-28, 172 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 172 КПК України, під час розгляду клопотання про арешт майна слідчий суддя має право за клопотанням учасників розгляду або за власною ініціативою заслухати будь-якого свідка чи дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про арешт майна.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Враховуючи наведене вище, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність повернення клопотання про арешт майна прокурору для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. ст. 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання дізнавача СД відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000014 від 21.01.2023, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 254 КК України - повернути для усунення вказаних недоліків прокурору Тростянецького відділу Гайсинської окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_3 , для чого встановити строк сімдесят дві години.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1