30.12.22 Справа №469/941/22
1-кс/469/130/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 грудня 2022 року смт. Березанка
встановила :
Прокурор Березанського відділу Миколаївської окружної прокуратури ОСОБА_3 просить накласти арешт на тимчасово вилучене у ході огляду місця події 28 грудня 2022 року майно - транспортний засіб марки «БАЗ», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , яким керував в момент ДТП ОСОБА_4 , із залишенням вказаного майна на зберіганні на території відділення поліції №8 МРУП ГУНП в Миколаївській області, з забороною користування та розпорядження вказаним майном.
У ході досудового розслідування встановлено, що 28 грудня 2022 о 05.01 год. на автодорозі М-14 "Одеса-Мелітополь-Новоазовськ" на відрізку дороги 71 км. + 800м. водій автомобіля марки "БАЗ", державний номерний знак НОМЕР_1 , ОСОБА_4 не впорався з керуванням та допустив зіткнння зв стовбуром дерева на узбіччі дороги, внаслідок чого двоє пасажирів вказаного автомобіля отримали тілесні ушкодження різного ступеня тяжкості.
Прокурор посилається на те, що зазначений у клопотаний автомобіль був учаником ДТП та на ньому залишились сліди, які утворились в результаті ДТП, а тому арешт цього майна необхідний для проведення його огляду, експертизи технічного стану, проведення слідчих експериментів тощо.
Під час подальшої експлуатації транспортного засобу до завершення проведення необхідних слідчих дій він може зазнавати конструктивних змін унаслідок капітального та поточного ремонтів у ході обслуговування, у тому числі пов"язаних з амортизаційним зносом частин, вузлів та агрегатів автомобіля.
Відповідно до змісту ст.170 КПК України, підставою для арешту майна є існування сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів мають існувати достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч.2 ст.171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Клопотання про арешт майна розглядається за участю, зокрема, власника майна (ч.1 ст.172 КПК України).
Зазначеним вимогам клопотання прокурора не відповідає, так як не містить правової кваліфікації зазначеного у ньому діяння як кримінального правопорушення відповідно до диспозиції ч.1 ст.286 КК України (викладена лише назва статті 286 КК України) та викладу обставин щодо наявності певних тілесних ушкоджень у осіб, причетних до ДТП; відсутні докази повноважень прокурора, який підписав клопотання, у цьому кримінальному провадженні; не зазначено відомості про власника майна, яким, відповідно до доданого до клопотання витягу з невстановленого документа, є військова частина НОМЕР_2 , що перешкоджає слідчому судді здійснити належний виклик власника майна; додані до клопотання ксерокопії документів не засвідчені належним чином (у тому числі не зазначено, з яких документів виконано витяги) та мають технічні недоліки, що перешкоджають встановленню їх змісту.
Згідно з вимогами ч.3 ст.172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
У зв"язку з викладеним клопотання та додані до нього матеріали необхідно повернути прокурору.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 171, 172 КПК України, слідчий суддя-
постановила:
Встановити прокурору строк до 10.00 год. 02 січня 2023 року для усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя: