УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2023 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні скарги захисника ОСОБА_5 на постанову прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про визначення територіальної підслідності від 04.08.2022 року, на постанову заступника керівника Київської міської прокуратури ОСОБА_6 про доручення здійснення досудового розслідування іншому органу досудового розслідування від 22.08.2022 року

у кримінальному провадженні №0000056 від 29.06.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, -

в с т а н о в и в :

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000056 від 29.06.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, в якому ухвалою суду від 06.09.2022 року було призначено підготовче судове засідання.

В підготовчому судовому засіданні захисником ОСОБА_5 було подано скаргу на постанову прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 від 04.08.2022 року про визначення територіальної підслідності кримінального провадження №0000056 від 29.06.2022 року за слідчим відділом Солом`янського УП ГУНП у м.Києві. На думку захисника ОСОБА_5 , вказана постанова прокурора є незаконною, необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню, оскільки ним грубо порушено вимоги ст.216 КПК України щодо персональної (спеціальної, суб`єктної) підслідності, адже суб`єкт кримінального правопорушення у кримінальному провадженні № 0000056 від 29.06.2022 - ОСОБА_4 з викладених у скарзі підстав є працівником правоохоронного органу, а тому згідно з ч. 4 ст. 216 КПК України досудове розслідування у даному кримінальному провадженні мали б здійснювати слідчі органів державного бюро розслідувань. Також захисник ОСОБА_5 у своїй скарзі зазначив, що при винесенні вищевказаної постанови прокурор Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 грубо порушив вимоги стст.214, 218 КПК України щодо порядку визначення територіальної (місцевої) підслідності, оскільки всупереч вимогам ч.7 ст.214 КПК України виконав вказані вимоги кримінального процесуального кодексу не протягом п`яти робочих днів, а лише через тридцять шість днів після внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, при цьому йому було достовірно відомо, що вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 відбулось не на території Дніпровського району міста Києва, а на території Солом`янського району міста Києва (просп.Повітрофлотський, 62).

Також захисником ОСОБА_5 було подано скаргу на постанову заступника керівника Київської міської прокуратури ОСОБА_6 від 22.08.2022 року про доручення здійснення досудового розслідування іншому органу досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000056 від 29.06.2022 року, а саме слідчому відділу Дніпровського УП ГУНП у м.Києві. Як зазначає захисник ОСОБА_5 , вказана постанова прокурора є незаконною, необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню, оскільки ним грубо порушено вимоги ст.216 КПК України щодо персональної (спеціальної, суб`єктної) підслідності, оскільки суб`єкт кримінального правопорушення у кримінальному провадженні № 0000056 від 29.06.2022 - ОСОБА_4 з викладених у скарзі підстав є працівником правоохоронного органу, отже, виходячи з ч. 4 ст. 216 КПК України досудове розслідування у даному кримінальному провадженні мали б здійснювати слідчі органів державного бюро розслідувань. Крім того, захисник ОСОБА_5 у своїй скарзі зазначив, що при винесенні вищевказаної постанови заступник керівника Київської міської прокуратури ОСОБА_6 грубо порушив правила щодо порядку визначення територіальної (місцевої) підслідності, оскільки всупереч вимогам ч.5 ст.36 КПК України, висновку Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного суду в постанові від 24.05.2021 року у справі № 640/5023/19 щодо неефективності досудового розслідування, мотивувальна частина постанови заступника керівника Київської міської прокуратури ОСОБА_6 від 22.08.2022 у кримінальному провадженні № 0000056 від 29.06.2022 про доручення здійснення досудового розслідування іншому органу досудового розслідування складається лише з трьох речень, є абсолютно невмотивованою та не містить обґрунтованого пояснення щодо фактичних та юридичних підстав прийнятого рішення.

В судовому засіданні сторона захисту вищевказані скарги адвоката ОСОБА_5 підтримала, просила їх задовольнити, прокурор Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 проти задоволення вищевказаних скарг заперечував, зазначивши, зокрема, що ОСОБА_4 , на думку сторони обвинувачення, не є працівником правоохоронного органу, передати наявні матеріали до слідчого відділу Солом`янського УП ГУНП у м.Києві та доручити йому проведення досудового розслідування в даному кримінальному провадженні не було можливим протягом п`яти робочих днів через проведення НСРД, оскаржувані постанови є законними.

Суд дослідивши матеріали справи №760/11573/22, заслухавши пояснення сторін, виходить з наступного.

Частиною 1 ст.303 КПК України визначено перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні.

Водночас ч.2 ст.303 КПК України встановлено, що скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.

Згідно з ч.2 ст.314 КПК України підготовче судове засідання відбувається за участю обвинуваченого (крім випадків, коли здійснювалося спеціальне досудове розслідування), прокурора, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Після виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.

При цьому, відповідно до ч.1 ст.315 КПК України якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду.

Отже, виходячи із змісту вищенаведених приписів законодавства України предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді можуть бути не будь-які скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, а лише ті з них, які пов`язані із завданнями підготовчого судового засідання, а саме можливості призначення судового розгляду конкретного кримінального провадження.

Суд також ураховує висновок, викладений у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 24.05.2021 року у справі № 640/5023/19, згідно з яким постанова про доручення досудового розслідування іншому органу досудового розслідування, її обґрунтування та вмотивування має бути предметом дослідження суду в кожному кримінальному провадженні, яке здійснюється з урахуванням його конкретних обставин. Результати такого дослідження утворюють підстави для подальшої оцінки отриманих у результаті проведеного досудового розслідування доказів з точки зору допустимості.

Разом з тим, судом встановлено, що скарги захисника ОСОБА_5 не стосуються можливості призначення судового розгляду кримінального провадження №0000056 від 29.06.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, в них оспорюється законність та обґрунтованість вищевказаних постанов прокурорів, що, з урахуванням вищенаведеного правового висновку Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду є предметом дослідження суду, отже, має відбуватися не під час підготовчого провадження, а під час судового розгляду по суті, оскільки наслідком такого дослідження є оцінка допустимості зібраних на підставах таких постанов доказів, яка також не може здійснюватися під час підготовчого судового засідання.

На підставі вищенаведених норм законодавства та встановлених фактичних обставин, суд доходить висновку про залишення скарг захисника ОСОБА_5 без розгляду та їх приєднання до матеріалів кримінального провадження №0000056 від 29.06.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України.

Керуючись стст.303, 314, 315, 395 КПК України, суд, -

у х в а л и в:

Скарги захисника ОСОБА_5 на постанову прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про визначення територіальної підслідності від 04.08.2022 року, на постанову заступника керівника Київської міської прокуратури ОСОБА_6 про доручення здійснення досудового розслідування іншому органу досудового розслідування від 22.08.2022 року у кримінальному провадженні №0000056 від 29.06.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, залишити без розгляду та приєднати їх до матеріалів даного кримінального провадження як такі, що не є предметом підготовчого судового провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1