Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/3379/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 квітня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна, внесене у кримінальному провадженні № 0000381 від 17.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Подільської окружної прокуратури ОСОБА_3 як процесуальний керівник у кримінальному провадженні, звернулася до суду з клопотанням в якому просить накласти арешт на мобільний телефон марки «Samsung», синього кольору, із прозорим чохлом, із сим-карткою оператора «ЛАЙФСЕЛ» номер телефону НОМЕР_1 , мобільний телефону марки «Nomi», червоного кольору, без наявних у ньому сим-карт, двух зіп пакетів із речовиною рослинного походження зеленого кольору, чотирьох комплектів ваг, пакетів для фасування, таблеток невідомого походження в кількості 8 штук та пістолету з номером рами НОМЕР_2 , які вилучені 24.03.2023 у ході проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , з встановленою забороною їх використання та відчуження.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що у провадженні відділу дізнання Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, знаходиться кримінальне провадження №0000381, дані щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.03.2023, за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 16.03.2023, до відділу дізнання Подільського УП ГУНП у м. Києві надійшов рапорт від о/у ВКП про те, що надійшла оперативна інформація про те, що на території Подільського району, громадянин на ім`я « ОСОБА_5 » зберігає та вживає наркотичні засоби на території Подільського району м. Києва.

У ході досудового розслідування отримано ухвалу слідчого судді Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_6 № 758/3135/23 від 22.03.2023 про дозвіл на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , з метою відшукання та вилучення наркотичних засобів, психотропних речовин обіг яких заборонено або обмежено на території України.

24.03.2023 в період часу 20 год. 20 хв. по 22 год. 12 хв. на підставі ухвали проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , у ході якого виявлено та вилучено:

- два зіп пакети із речовиною рослинного походження зеленого кольору, які поміщено до спеціального пакунку «CRI1003003», на якому нанесено пояснювальний напис, підписи понятих, учасників;

- чотири комплекти ваг поміщено до спеціального пакунку «CRI1003002» на якому нанесено пояснювальний напис, підписи понятих, учасників;

- пакети для фасування поміщено до спеціального пакунку «CRI1002984» на якому нанесено пояснювальний напис, підписи понятих, учасників;

-таблетки невідомого походження в кількості 8 штук поміщено до спеціального пакунку «CRI1003001» на якому нанесено пояснювальний напис, підписи понятих, учасників;

- пістолет з номером рами НОМЕР_2 поміщено спеціального пакунку «CRI1002986» на якому нанесено пояснювальний напис, підписи понятих, учасників;

- мобільний телефон марки «Samsung», синього кольору, із прозорим чохлом, із сим-карткою оператора «ЛАЙФСЕЛ» номер телефону НОМЕР_1 , поміщено до спеціального пакунку «WAR0113951» на який нанесено пояснювальний напис, підписи учасників;

- мобільний телефон марки «Nomi», червоного кольору, без наявних у ньому сим-карт, поміщено до спеціального пакунку «CRI1002981» на який нанесено пояснювальний напис, підписи учасників.

Вказане майно визнане речовими доказами у кримінальному провадженні.

Доцільність накладення арешту на вилучене майно визначається там, що у разі повернення вилученого майна, ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню, а саме приховуванню вказаного майна, що унеможливить проведення судових експертиз.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності. Клопотання підтримав, просив задовольнити.

Володілець майна у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, подав клопотання про розгляд справи без його участі.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, приховування, втрати, використання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна з підстав передбачених ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Відповідно до ч. 10, 11 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку, зокрема, на грошові кошти. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб (ч. 2 ст. 173 КПК України).

Як вбачається з матеріалів клопотання, у прокурора є достатні та обґрунтовані підстави вважати, що відповідне майно є об`єктом кримінально протиправних дій, знаряддям вчинення кримінального правопорушення, набуте кримінально протиправним шляхом.

Отже відповідне майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України.

Тому, з огляду на положення ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям визначеним у ст. 98 КПК України критеріям, повинно арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу - відчуження, приховання, використання тощо на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Оцінюючи в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, при вирішенні питання про накладення арешту на майно, приймаючи до уваги те, що наявна сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вказане у клопотанні майно, може бути речовим доказом у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження. Тому є всі, передбачені ст. 170 КПК України, підстави для арешту, в межах даного кримінального провадження, вказаного у клопотанні майна.

При розгляді клопотання про арешт майна слідчий суддя також ураховує, що арешт майна це тимчасовий захід забезпечення кримінального провадження і на даний час у сторони обвинувачення є необхідність встановити і перевірити обставини та відомості щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, провести ряд слідчих та процесуальних дій, зокрема, допитати свідків, провести експертні дослідження тощо, у межах кримінального провадження № 0000381.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні прокурора, а також може бути виконане завдання, для виконання якого прокурор звертається із клопотанням, зважаючи на те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, а тому приходить до висновку, що клопотання прокурора слід задовольнити та накласти арешт на вищевказане майно із забороною відчуження, розпорядження та користування ним.

Також слід роз`яснити, що відповідно до ст. 174 КПК України власник або володілець майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст. 98, 170 - 173, 175 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна, внесене у кримінальному провадженні № 0000381 від 17.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України задовольнити.

Накласти арешт намобільний телефон марки «Samsung», синього кольору, із прозорим чохлом, із сим-карткою оператора «ЛАЙФСЕЛ» номер телефону НОМЕР_1 , мобільний телефону марки «Nomi», червоного кольору, без наявних у ньому сим-карт, двух зіп пакетів із речовиною рослинного походження зеленого кольору, чотирьох комплектів ваг, пакетів для фасування, таблеток невідомого походження в кількості 8 штук та пістолету з номером рами НОМЕР_2 , які вилучені 24.03.2023 у ході проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , із забороною їх використання та відчуження.

Копію ухвали негайно вручити слідчому та прокурору для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя ОСОБА_1