СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/2153/23
ун. № 759/6331/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2023 року Слідчий суддя Святошинського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , та прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора у кримінальному провадженні - прокурора Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000026 від 08.06.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 364 КК України, про накладення арешту на майно,-

встановив:

До суду надійшло клопотання прокурора у кримінальному провадженні - прокурора Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000026 від 08.06.2021 року, про арешт земельних ділянок, розташованих в межах державного лісового фонду (Козинське лісництво).

Вказане клопотання обґрунтовується тим, що СУ ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000026, внесеного до ЄРДР 08 червня 2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Розслідуванням встановлено, що на території Старобезрадичівської сільської ради Обухівського району Київської області (за межами населеного пункту) передано у приватну власність земельні ділянки, які розташовані на землях державного лісового фонду і відносяться до земель лісогосподарського призначення Козинського лісництва.

Відповідно до інформації ДП «Київське лісове господарство» земельні ділянки з кадастровими номерами :05:025:0007, :05:025:0008, :05:025:0011, накладаються на землі лісогосподарського призначення та розташовані в межах державного лісового фонду (Козинське лісництво), категорія лісів: рекреаційно-оздоровчі ліси.

Крім того, земельні ділянки з кадастровими номерами :05:025:0007, :05:025:0008, :05:025:0011, накладаються на землі Гідрологічного заказника місцевого значення Урочище «Гощів» (Козинське лісництво), категорія лісів: ліси природоохоронного, наукового, історико-культурного призначення. Заказники.

Крім того, на Гідрологічний заказник місцевого значення Урочище «Гощів» видане охоронне зобов`язання та встановлений заповідний режим із забороною діяльності, що може порушити категорію та статус заказника відповідно до Закону України «Про природно-заповідний фонд України».

Також розслідуванням встановлено, що жодних погоджень щодо вилучення чи зміни цільового призначення вказаних земельних ділянок з державного лісового фонду ДП «Київське лісове господарство» не надавало.

Проте відповідно до інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельні ділянки, вказані земельні ділянки перебувають у приватній власності фізичної особи ОСОБА_4 для ведення особистого селянського господарства та змінено цільове призначення земельних ділянок з земель лісогосподарського призначення та землі сільськогосподарського призначення, що в свою чергу загрожує знищенню природоохоронного, наукового, історико-культурного призначення вказаних земельних ділянок і лісових насаджень на них.

Однак, земельна ділянка, на якій розташований об`єкт природно-заповідного фонду, не може передаватись у приватну власність. Будь-яке виділення земельних ділянок з вищевказаних земель до встановлення меж в натурі заборонено Законом України «Про природно-заповідний фонд України». Відповідно до ст. 150 Земельного кодексу України до особливо цінних земель відносяться землі природно-заповідного та іншого природоохоронного, історико-культурного призначення.

Те, що земельні ділянки з кадастровими номерами :05:025:0007, :05:025:0008, :05:025:0011 накладаються на землі лісогосподарського призначення та розташовані в межах державного лісового фонду (Козинське лісництво), підтверджується інформацією Українським державним проектним лісовпорядним виробничим об`єднанням ВО «Укрдержліспроект» та фрагментом з публічної кадастрової карти України, відповідно до якої, вказані земельні ділянки перебувають в межах кварталу № 68 Козинського лісництва.

Крім того, у ході досудового розслідування проведено огляд вищевказаних земельних ділянок та встановлено, що земельні ділянки вкриті лісовою рослинністю та чагарниками.

Земельні ділянки з кадастровими номерами :05:025:0007, :05:025:0008, :05:025:0011 у кримінальному провадженні, є матеріальними об`єктами та такими, які незаконно вибули з державної власності і стали об`єктами злочинних дій, а тому 22.12.2022 земельні ділянки з кадастровими номерами: :05:025:0007, :05:025:0008, :05:025:0011 - визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Виходячи з того, що вказані земельні ділянки є речовими доказами у кримінальному провадженні, а тому виникає необхідність у накладенні арешту на вищезазначене майно.

Державним реєстратором є особа, яка перебуває у трудових відносинах з суб`єктом державної реєстрації, нотаріус. Оскільки саме державна реєстрація на право власності на земельні ділянки є моментом переходу права власності від однієї особи до іншої вбачається необхідним також застосування заборони державним реєстраторам у проведенні реєстраційних дій щодо внесення змін на право власності на земельні ділянки з кадастровими номероми :05:025:0007, :05:025:0008, :05:025:0011.

Незастосування засобу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту на вище зазначені земельні ділянки та заборони державним реєстраторам у проведенні реєстраційних дій щодо внесення змін щодо права власності на них, може призвести до їх відчуження (зникнення), втрати або настання інших наслідків.

У зв`язку з чим, подальше користування та розпорядження земельними ділянками з кадастровими номерами :05:025:0007, :05:025:0008, :05:025:0011 призведе до їх псування та загрожує знищенню природоохоронного, наукового, історико-культурного призначення вказаних земельних ділянок і лісових насаджень на них.

Отже, арешт майна є важливим елементом здійснення завдань кримінального провадження, своєчасне застосування якого може запобігти непоправним негативним наслідкам при розслідуванні кримінального правопорушення.

Земельні ділянки з кадастровими номерами :05:025:0007, :05:025:0008, :05:025:0011 можуть бути незаконно відчужені та/або забудовані, що призведе до унеможливлення повернення їх у державну власність та непоправного знищення лісових насаджень на вказаних земельних ділянках, виникла необхідність у накладені на них арешту.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його пошкодження, псування, втрати, знищення, використання, перетворення, передачі, відчуження.

Таким чином, з метою досягнення дієвості даного кримінального провадження, в частині збереження об`єкту кримінально-протиправних дій, виникає необхідність у накладенні арешту на земельні ділянки з забороною будь-яким фізичним та юридичним особами здійснювати будь-яку господарську діяльність на вказаних земельних ділянках.

Прокурор у судовому засіданні вимоги клопотання підтримав.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, вислухавши доводи прокурора, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для його задоволення, виходячи із наступного.

Згідно з ч.1 ст.131 КПК України - заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для накладення арешту на вищевказані земельні ділянки, оскільки прокурором доведено, що, у разі незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, існують ризики приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, пересування, передачі, відчуження цього майна.

Керуючись ст.ст.170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання прокурорау кримінальному провадженні - прокурора Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000026 від 08.06.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 364 КК України, про накладення арешту на майно, задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку площею 4,452 га, кадастровий номер :05:025:0007; земельну ділянку площею 8,0999 га, кадастровий номер :05:025:0008; земельну ділянку площею 8,8574 га, кадастровий номер :05:025:0011, які розташовані за адресою: Київська область, Обухівський район, Старобезрадичівська сільська рада та на праві приватної власності належать ОСОБА_4 , заборонивши будь-яким фізичним та юридичним особами здійснювати будь-яку господарську діяльність на земельних ділянках з кадастровими номерами :05:025:0007, :05:025:0008, :05:025:0011 та заборонивши державним реєстраторам та особам, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів (посадовим особам Мінюсту, нотаріусам) здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо набуття або припинення права власності та користування, зміни власників та користувачів, зміни форми власності та порядку користування земельними ділянками з кадастровими номерами :05:025:0007, :05:025:0008, :05:025:0011.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а для особи, без виклику якої було постановлено ухвалу, - строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії даної ухвали.

Повний текст ухвали складено та оголошено 13.04.2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1