Справа № 509/4843/22
УХВАЛА
23 листопада 2022 року смт Овідіополь

Слідчий суддя Овідіопольського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000439 від 01.10.2022 року, -

ВСТАНОВИВ:
21.11.2022 року до слідчого судді Овідіопольського районного суду Одеської області звернулася з клопотанням гр. ОСОБА_2 про скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України.

Клопотання мотивоване тим, що вона є потерпілою в рамках кримінального провадження № 0000439 від 01.10.2022 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 289 КК України, та в рамках провадження 05.10.2022 року ухвалою слідчого судді Приморського районного суду м.Одеси було винесено ухвалу про накладення арешту, із забороною користування та розпорядження автомобілем «Honda» моделі «Civiс» д.н.з. НОМЕР_1 , 1996 року випуску. В подальшому Одеською обласною прокуратурою відповідно до ст. 218 КПК України було визначено підслідність кримінального провадження № 0000439 від 01.10.2022 року за Одеським районним управлінням поліції №2.

На теперішній час заявник являється законним власником вищевказаного транспортного засобу, який до вчинення кримінального правопорушення тривалий період часу перебував у її користуванні. За допомогою даного авто заявник виконувала свої службові обов`язки у ТОВ «Управління ПБЖ», в якому перебуває на посаді бухгалтера. Крім того, вона також є матір`ю малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якого необхідно возити до кваліфікованих медичних фахівців з метою розвитку. У зв`язку з чим просить слідчого суддю з метою виконання службових обов`язків та для подальшого забезпечення нормальної життєдіяльності на лікування її дитини, просить частково скасувати арешт на автомобіль, та передати їй транспортний засіб, два ключі від авто та брелок від сигналізації в право користування, при цьому зобов`язується надавати доступ до вказаного авто та речей.

Слідчий суддя дослідивши матеріали наданого клопотання виходить із такого.

У главі 10 КПК України «Заходи забезпечення кримінального провадження і підстави їх застосування» перелічено види заходів забезпечення кримінального провадження.

Так, відповідно до положень ст. 131 цього Кодексу арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до положень ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. Зі змісту означеної норми випливає, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження чи їх скасування, в тому числі скасування арешту майна подається за правилами виключної підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування, а не за місцем знаходження майна.

З матеріалів клопотання вбачається, що арешт, який просить скасувати заявник був накладений слідчим суддею Приморського районного суду м.Одеси в рамках кримінального провадження за № 0000439 від 01.10.2022 року за клопотанням слідчого СВ ВП№1 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 .

В подальшому як зазначає сама ОСОБА_2 , Одеською обласною прокуратурою відповідно до ст. 218 КПК України було визначено підслідність кримінального провадження за Одеським районним управлінням поліції №2, та згодом було передано до ВП №1 ОРУП №2 ГУНП в Одеській області проте доказів цього до клопотання не надала.

Натомість судом отримано Витяг з ЄДРСР станом на 10.11.2022 року, відповідно до якого орган досудового розслідування в рамках даного кримінального провадження саме Одеське районне управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Одеській області, жодного відношення ВП № 1 ОРУП №2 ГУНП в Одеській області до справи не має, а тому заявником порушено правило виключної підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування.

Підсудність - це сукупність юридичних властивостей кримінального провадження, на підставі яких кримінальний процесуальний закон визначає, в якому саме суді і в якому складі суддів має розглядатися і вирішуватися по суті справа. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя у кримінальному провадженні. Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених у розділі 1 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів». Вони безпосередньо ґрунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених ч. 1 ст. 17 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та тягне за собою скасування судового рішення.

Стаття 34 КПК України регулює порядок направлення кримінального провадження з одного суду до іншого тільки після надходження до суду обвинувального акту для розгляду по суті за правилами глави 27 та 28 КПК України. При цьому, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді. Таким чином, оскільки питання направлення клопотань, скарг, поданих під час досудового розслідування за підсудністю, КПК України не передбачено, відтак, клопотання про скасування арешту майна слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу. Застосування аналогії процесуального закону, КПК України не передбачено.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про повернення вказаного клопотання заявнику.

Зважаючи на викладене, суд вбачає підстави для застосування аналогії закону, а саме: норми пункту 2 частини 2 статті 304 КПК України щодо повернення скарги, яка не підлягає розгляду в цьому суді.

Керуючись ст. ст. 132, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000439 від 01.10.2022 року - повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1