Справа № 694/40/23 Провадження №1-кп/694/88/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

05.01.2023 року Звенигородський районний суд Черкаської області у складі:

Головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

законного представника ОСОБА_6

потерпілого ОСОБА_7

законного представника потерпілого ОСОБА_8

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Звенигородка клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру у кримінальному провадженні № 0000796 від 06.10.2022 рокущодо:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Озірна, Звенигородського району, Черкаської області, громадянина України, українця, проживаючого по АДРЕСА_1 , який має неповну середню освіту, не працюючого, на утриманні неповнолітніх дітей та осіб похилого віку не має, депутатом будь-яких рад не являється, особою з інвалідністю не являється, раніше судимого:05.05.2021 судимий Звенигородським районним судом, за ч. З ст. 186 КК України на 4 роки позбавлення волі відповідно до ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком на 2 роки,

у вчиненні суспільно-небезпечного діяння передбаченого ч.4 ст.186 КК України

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Звенигородського районного суду Черкаської області знаходиться клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру у кримінальному провадженні № 0000796 від 06.10.2022 року щодо: ОСОБА_5 , у вчиненні суспільно-небезпечного діяння передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про зміну запобіжного заходу, в якому просив суд змінити відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,раніше обраний запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою АДРЕСА_1 на запобіжний захід у вигляді поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, а саме: КНП «Черкаська обласна психіатрична лікарня», що знаходиться за адресою: м. Сміла, вул. Павлова 46, Черкаської області.

В обгрунтування клопотання зазначив, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , 05.10.2022 року близько 21 год. 00 хв., в умовах воєнного стану введеного на підставі Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ (зі змінами, внесеними Указами від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-ІХ, та від 18 квітня 2022 року № 259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-ІХ від 24.02.2022, та від 17 травня 2022 року № №341/2022, затвердженим Законом України від 25 травня 2022 року № 2212-ІХ, та від 12 серпня 2022 року №573/2022, затвердженим Законом України від 15 серпня 2022 року № 2500-ІХ), перебуваючи в подвір`ї домоволодіння за адресою АДРЕСА_2 , завдав потерпілому ОСОБА_7 не менше одного удару по обличчю, спричинивши тілесні ушкодження у вигляді синця на верхній повіці лівого ока, які відповідно до висновку експерта №05-9-01/390 від 11.10.2022 відноситься до категорії легких тілесних ушкоджень. Внаслідок удару ОСОБА_7 випустив з рук мобільний телефон «TECNO» моделі POP 2F (В1g), ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , фіолетово-синього кольору, вартість якого відповідно до висновку експерта №СЕ-19/124-22/11756-ТВ від 27.10.2022 становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень, яким ОСОБА_5 , відкрито заволодів, після чого із місця вчинення злочину із викраденим мобільним телефоном зник, тим самим заподіяв потерпілому ОСОБА_7 матеріальної шкоди на суму 1700 (одна тисяча сімсот) гривень.Таким чином ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні суспільно-небезпечного діяння ознаки якого підпадають під ознаки діяння, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України - відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, вчинений в умовах воєнного стану.Прокурор зазначив, що, на його думку, досудовим розслідуванням встановлено достатньо даних про причетність до вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 . 07.10.2022 року слідчим суддею Звенигородського районного суду підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту до 04.12.2022 року включно за адресою АДРЕСА_1 з покладенням на нього обов`язків передбачених п.п.1, 2, 8, ч. 5 ст. 194 КПК України.

В ході допиту лікаря психіатра ОСОБА_9 було встановлено, що 04.11.2022 до неї звернувся ОСОБА_5 спільно із матір`ю ОСОБА_6 зі скаргами на те, що її син почав поводити себе агресивно, зловживає алкоголем. У зв`язку з тим, що в ході досудового розслідування виникли сумніви щодо осудності підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виникла необхідність у проведенні судово-психіатричної експертизи, яку 24.11.2022 скеровано до експертної установи.Передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України ризики, які були враховані судом при обранні запобіжного заходу продовжують існувати і виправдовують подальше продовження строку дії відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у цілодобового домашнього арешту.Так, в ході досудового розслідування та під час обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу встановлено наявність ризиків, передбачених у п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Підозрюваний ОСОБА_5 вчинив умисне тяжке кримінальне правопорушення, що відповідно до ч. 4 ст. 186 КК України карається позбавленням волі на строк від 7 до 10 років, офіційно ніде не працює, не має стійких соціальних зв`язків, а тому може змінювати місце свого проживання та переховуватися від органу досудового розслідування та суду.- незаконно впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України), Враховуючи зазначене, прокурор вважає, що у нього є достатні підстави вважати, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може незаконно впливати на свідків, які є ключовими свідками у провадженні та потерпілого, шляхом здійснення на них психологічного тиску, або погроз їм застосування фізичною розправою з метою зміни показів на його користь тощо.Так досудовим слідством встановлено, що безпосередніми свідками вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення є неповнолітні особи, серед яких брат підозрюваного ОСОБА_10 , на яких він може вчиняти психологічний тиск з метою зміни показів на свою користь тощо, також встановлено, що із потерпілим ОСОБА_7 підозрюваний добре знайомий, а тому є ризик впливу на потерпілого з метою зміни його показів.- вчинити інше кримінальне правопорушення. Крім цього, зважаючи на те, що підозрюваний будучи раніше судимим, за вчинення майнового злочину передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України на шлях виправлення не став та перебуваючи на іспитовому строку, скоїв умисне тяжке кримінальні правопорушення, що свідчить про його нестійку соціальну позицію та схильність до вчинення корисливих злочинів, ніде не працює, тобто не має постійного джерела доходу, є наявний ризик того, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може продовжувати вчиняти й інші кримінальні правопорушення.28.12.2022 року надійшов висновок судово-психіатричної експертизи № 166 від 27.12.2022 за супровідним листом №355/01-02 відповідно до якого ОСОБА_5 на період часу, до якого відноситься скоєння інкримінованих йому дій та на теперішній час виявляв і виявляє ознаки хронічного психічного захворювання на шизофренію параноїдну з епізодичним типом перебігу, актуального депресивно-параноїдною симптоматикою, проявами психопатоподібної поведінки збудливого типу з з ауто агресивними діями, що ускладняється надмірним вживанням алкогольних напоїв, що позбавляло на вказаний період часу та позбавляє на теперішній час його здатності усвідомлювати свої дії та свідомо керувати ними, перешкоджає йому правильно сприймати обставини, що мають значення у справі та давати про них покази під час проведення з ним слідчих дій та в судовому процесі. З огляду на виявлені психопатологічні феномени, які свідчать про наявність у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , клінічних ознак пасивного типу суспільної небезпеки, відносно нього можуть бути застосовані примусові заходи медичного характеру, у вигляді госпіталізації до закладу з надання психіатричної допомоги зі звичайним наглядом. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ознак якого-небудь наркологічного розладу (наркоманії, алкоголізму, тощо) не виявляє та відповідно не потребує у зв`язку з цим лікування.

Захисник у підготовчому судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, вважаючи його необґрунтованим та безпідставним, зазначив, що немає жодних правових підстав для заміни запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , з домашнього арешту на поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають його небезпечну поведінку.

Обвинувачений та його законний представник також просили відмовити у задоволенні клопотання, погодившись з думкою захисника.

Потерпілий та його законний представник у вирішенні клопотання поклалися на розсуд суду.

Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, приходить до переконання, що клопотання прокурора не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

З метою досягнення завдань кримінального провадження та для належного здійснення правосуддя у справах про вчинення кримінального правопорушення Кодексом передбачено види заходів забезпечення кримінального провадження, до яких належать запобіжні заходи.

Положеннями ст. 22 КПК визначено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Частиною 3 цієї ж статті передбачено, що застосування передбачених запобіжних заходів здійснюється згідно із загальними правилами, передбаченими цим Кодексом.

Згідно ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Ухвалою слідчого судді Звенигородського районного суду від 07.10.2022 року підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у цілодобового домашнього арешту до 04.12.2022 року включно за адресою АДРЕСА_1 .

Клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити:

1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа;

2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;

4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу;

5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;

6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів;

7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

2. Копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.

3. До клопотання додаються:

1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання;

2) перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу;

3) підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

4. Застосування запобіжного заходу до кожної особи потребує внесення окремого клопотання.

В обгрунтування свого клопотання прокурор посилається на висновок судово-психіатричної експертизи № 166 від 27.12.2022 за супровідним листом №355/01-02, однак, в порушення вимог ст. 184 КПК України прокурором не додано копію цього висновку до матеріалів клопотання, до клопотання взагалі не надано жодних додатків та доказів на його обгрунтування.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 508 КПК України до особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, може бути застосований судом такі запобіжні заходи: передання на піклування опікунам, близьким родичам чи членам сім`ї з обов`язковим лікарським наглядом , як поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають її небезпечну поведінку.

Прокурор у своєму клопотанні просить застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають її небезпечну поведінку, однак, взагалі не обґрунтовує, чому саме цей захід просить застосувати до обвинуваченого.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК).

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ст. 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (ст. 177 КПК України).

Надаючи оцінку можливості обвинуваченого переховуватися від суду, вчинити нове кримінальне правопорушення або незаконно впливати на інших учасників провадження, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованих кримінальних правопорушеньможе вдатися до відповідних дій.

Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»), а наявність судимості може стати підставою для обґрунтування того, що обвинувачений може вчинити новий злочин («Сельчук проти Туреччини», «Мацнеттер проти Австрії»).

Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане,якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу,який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Прокурором у поданому клопотанні взагалі не обґрунтована наявність в діях ОСОБА_5 будь яких ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

При розгляді клопотання суд враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Водночас, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював і те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Зважаючи на суспільний інтерес, який,з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, враховуючи мету застосування запобіжних заходів, доведеність всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, розцінюючи зазначені ризики як реальні та такі, що виправдовують обмеження свободи фізичної особи, суд з урахуванням викладеного не вбачає підстав для зміни обвинуваченому запобіжного заходу.

Також у підготовчому судовому захисником ОСОБА_4 заявлено клопотання про відкладення підготовчого судового засідання, так як клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру було йому вручено лише 05.01.2023 року що позбавляє можливості здійснювати захист Захарова в даному судовому засіданні, враховуючи зміст клопотання, думку учасників судового провадження, суд вважає за можливе відкласти проведення підготовчого судового засідання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 176, 177, 184, 194, 200, 314, 315 508 КПК України,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання прокурора Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_11 про зміну запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з домашнього арешту на поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають його небезпечну поведінку - відмовити.

Клопотання захисника ОСОБА_4 про відкладення підготовчого судового засідання задоволити.

Підготовче судове засідання відкласти на 17.01.2023 року на 10 год.00 хв.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали виготовлено 06.01.2023 року.

Суддя