У Х В А Л А
про призначення до судового розгляду

06 червня 2022 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002517 від 22 квітня 2013 року за обвинуваченням ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_6 ,

обвинувачених - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

захисників - ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

потерпілої - ОСОБА_9 ,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор просить призначити справу до судового розгляду, вважає, що обвинувальний акт складений із дотриманням вимог ст. 291 КПК України, підстав для закриття справи, внесення подання про визначення підсудності немає, також немає необхідності у складенні досудової доповіді щодо ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

Захисник ОСОБА_8 , вказав про порушення ст.291 КПК України, а саме, що не конкретизовано обвинувачення стосовно підзахисного.

Захисник ОСОБА_7 до зупинення провадження вказав, що двічі апеляційний суд скасовував вирок з процесуальних підстав, а саме відсутність повноважень у прокурора, який підписав обвинувальний акт, не здійснював процесуального керівництва. При повторному перегляді апеляційною інстанцією це питання взагалі не досліджувалось. При першому скасуванні причиною було відсутність прокурора, який підписав обвинувальний акт процесуальних повноважень, бо прокурор не був процесуальним керівником. Отже підлягає поверненню прокурору.

Обвинувачений ОСОБА_3 , до зупинення відносно нього провадження у зв`язку з мобілізацією підтримав свого захисника, а обвинувачений ОСОБА_4 підтримав свого захисника.

ОСОБА_5 підтримав обох захисників.

Потерпіла ОСОБА_9 не заперечувала призначити справу до судового розгляду, а потерпіла ОСОБА_10 прохала взагалі розгляд провадження здійснювати без її участі.

Розглядаючи питання не відповідності обвинувального акту вимогам закону суд враховує наступне.

Обвинувальний акт є процесуальним рішенням, в якому прокурор викладає фактичні обставини кримінального правопорушення, які він вважає встановленими. Визначення ступеня деталізації опису обставин вчинення злочину в обвинувальному акті належить до повноважень прокурора, разом з тим, зміст та спосіб викладення вказаних обставин повинні давати можливість обвинуваченому в повному обсязі розуміти суть висунутого проти нього обвинувачення, що є необхідним для підготовки адекватного захисту.

Згідно висновку, викладеному у Постанові Верховного Суду України від 24 листопада 2016 року у справі № 5-328кс16, відповідно до якого аналіз ст. 291 КПК України свідчить про те, що закон вимагає, зокрема, обов`язкове відображення в обвинувальному акті трьох складників: фактичних обставин кримінального правопорушення; правової кваліфікації (в теорії кримінального процесу використовується назва «формула обвинувачення»); формулювання обвинувачення. Верховний Суд України, в своєму рішенні зазначив про те, що під формулюванням обвинувачення розуміється короткий виклад тексту диспозиції кримінально-правової норми, порушення якої інкримінується особі, фабула обвинувачення виступає фактичною моделлю вчиненого злочину, а юридичне формулювання - це правова модель злочину, вказівка на кримінально-правові норми, порушення яких інкримінується обвинуваченому.

Проаналізувавши зміст обвинувального акта, суд зазначає, що у ньому зрозумілою мовою викладені фактичні обставини кримінального правопорушення, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, а тому доводи сторін захисту про наявність недоліків обвинувального акта, що перешкоджають об`єктивному розгляду справи та порушують вимоги закону, зокрема, право на захист обвинуваченого і позбавляють суд можливості призначити кримінальне провадження до розгляду є безпідставними.

Наведені в ньому фактичні дані в своїй сукупності дають повне уявлення стосовного кожного з елементів складу кримінального правопорушення, що, у свою чергу, дає можливість зіставити фактичну складову обвинувачення з його юридичною формою.

Питання чи було вчинено кримінальне правопорушення доказується під час судового провадження.

Відповідно до ст. 337 КПК України, судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта, крім випадків, передбачених цією статтею. Під час судового розгляду прокурор може змінити обвинувачення, висунути додаткове обвинувачення, відмовитися від підтримання державного обвинувачення, розпочати провадження щодо юридичної особи.

Отже не встановлено таких недоліків обвинувального акта, що перешкоджають його призначенню до судового розгляду та об`єктивному розгляду справи.

Так само в межах підготовчого судового засідання суд позбавлений можливості досліджувати процесуальні рішення прокурора та наявність у прокурора повноважень зокрема, щодо затвердження обвинувального акту, а також робити висновки щодо законності чи незаконності дій, бездіяльності чи рішень, прийнятих на досудовому розслідуванні.

Зі змісту поданих стороною захисту клопотання про необхідність повернення обвинувального акту, вбачається що доводи зводяться до необхідності надання судом оцінки діям та рішенням представників сторони обвинувачення, в тому числі, з точки зору їх законності, у зв`язку з порушеннями норм кримінального процесуального законодавства які, на думку захисту, були допущенні при їх прийнятті.

На переконання суду, викладені аргументи потребують аналізу законності низки взаємопов`язаних процесуальних дій та рішень у кримінальному провадженні, а відтак, твердження захисту щодо допущених порушень під час досудового розслідування, підлягають дослідженню вже під час судового розгляду у ході дослідження документів. На таку позицію орієнтує в даному провадженні й апеляційний суду Дніпропетровської області в ухвалі від 29 серпня 2017 року.

Стосовно клопотання захисту про залишення позову потерпілої ОСОБА_9 без розгляду, то дійсно потерпілою подавалась раніше при розгляді справи по суті в іншому складі така заява, яка вироком була залишена без розгляду. Однак даний вирок скасовано повністю та спрямовано на новий судовий розгляд, отже дане питання повинно бути вирішено повторно, враховуючи позицію потерпілої на даний час. На даний час потерпіла свого ставлення до заяви під час підготовчого засідання не висловила, а тільки констатувала, що вона таку заяву подавала, та на судових розгляд бажає мати представника.

Отже клопотання захисту про залишення позову без розгляду в стадії підготовчого засідання не може бути задоволеним.

Заслухавши прокурора, обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та їх захисників, потерпілої ОСОБА_9 , вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду з наступних підстав.

Дане кримінальне провадження підсудне Павлоградському міськрайонному суд Дніпропетровської області в даному провадженні.

Підстав для закриття чи зупинення кримінального провадження немає.

Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінально-процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.

Необхідності у складенні досудової доповіді щодо ОСОБА_4 , ОСОБА_5 немає.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 314, 315 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України, призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні у приміщенні Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області на 15 червня 2022 року, о 15.00 год..

Кримінальне провадження розглядати суддею одноособово.

Викликати в судове засідання:

прокурора ОСОБА_6

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_8 , а захисника ОСОБА_7 повідомити про дату судового засідання.

Ухвала суду окремому оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1