Провадження № 1-кп/752/340/22
УХВАЛА

10 червня 2022 року м. Київ

Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0007809 від 15 серпня 2018 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК,
за участю прокурора ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_3 ,
встановив:

В провадженні Голосіївського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК.
У підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду, оскільки дане кримінальне провадження підсудне Голосіївському районному суду м. Києва, підстав для його закриття немає, обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК.
Також прокурор подав клопотання про застосування щодо ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, мотивуючи тим, що останній обґрунтованого підозрюється у вчиненні злочину проти власності, при цьому на неодноразові виклики до суду не з`являвся, у результаті чого був оголошений у розшук. На думку прокурора, з урахуванням даних про особу обвинуваченого, котрий раніше неодноразово судимий та ухилявся від суду, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК, а саме ОСОБА_3 може продовжити переховуватись від суду та вчинити інші кримінальне правопорушення.

Обвинувачений ОСОБА_3 не заперечував проти призначення кримінального провадження до судового розгляду. При цьому просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вважаючи достатнім застосування домашнього арешту в нічний період доби.
Представник потерпілого в судове засідання не з`явився, що не перешкоджає розгляду справи за його відсутності.
Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши обвинувальний акт, додані до нього матеріали, суд дійшов висновку про необхідність призначення судового розгляду виходячи з наступного.
Кримінальне провадження підсудне Голосіївському районному суду м. Києва, підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК не вбачається.
Відповідно до ч. 1 ст. 315 КПК, якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК, суд проводить підготовку до судового розгляду.
З урахуванням думки учасників судового провадження, суд вважає за необхідне призначити судовий розгляд не пізніше 10 днів після постановлення ухвали про його призначення, здійснювати судовий розгляд відкрито, суддею одноособово.
У судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого та представника потерпілого.
Вирішуючи клопотання прокурора про обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу, суд виходить з наступного.
Відповідно до ст. 315 КПК під час підготовчого судового засідання суд, за клопотанням учасників судового провадження, має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.
Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі понад три роки.
Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Частиною 1 ст. 177 КПК передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Частиною 1 ст. 178 КПК передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.
Враховуючи дані про особу обвинуваченого, котрий раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, ухилявся від суду, у зв`язку з чим був оголошений у розшук, забезпечити явку останнього видалося можливим лише у супроводі працівників поліції, а також зважаючи тяжкість покарання, що йому загрожує, суд дійшов висновку про існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК, а саме ОСОБА_3 може продовжити переховуватися від суду, вчинити інші кримінальні правопорушення.

При цьому, застосування щодо ОСОБА_3 більш м`яких запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, буде недостатнім для запобігання зазначеним ризикам, не забезпечить дієвості кримінального провадження та виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків.
За таких обставин, суд приходить до висновку про необхідність обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою з визначенням розміру застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК.

Застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою в даному випадку виправдано наявністю справжніх інтересів суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи, що узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини.
Таким чином, клопотання прокурора підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 177, 183, 314-316, 369-372, 376 КПК, суд

постановив:

Призначити судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК, у відкритому судовому засіданні в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва на 10 червня 2022 року о 17:10.

В судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого та представника потерпілого.

Клопотання прокурора задовольнити.
Обрати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів, до 05 серпня 2022 року включно.
Визначити ОСОБА_3 заставу в розмірі п`яти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 12 405 грн, яка може бути внесена протягом дії строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою на розрахунковий рахунок Голосіївського районного суду м. Києва (одержувач ТУДСАУ в м. Києві, банк одержувач Державна казначейська служба України м. Київ, р/р UA1012089, МФО 820172, призначення платежу застава), після внесення якої ОСОБА_3 підлягає звільненню з-під варти в порядку, передбаченому ч. 4 ст. 202 КПК.

У разі внесення застави та звільнення з-під варти, покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:
-з`являтися на виклик до суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини - завчасно повідомляти про це суд;
-не відлучатися із населеного пункту, за місцем фактичного проживання без дозволу суду;
-повідомляти суд про зміну свого місця проживання;
-здати на зберігання закордонний паспорт, який надає можливість обвинуваченому виїзду за кордон України;
-
В частині обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1