Справа № 638/4531/22
Провадження № 1-кс/638/831/22
УХВАЛА
Іменем України
12 серпня 2022 року м. Харків
Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі клопотання слідчого СВ Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001202 від 10.08.2022 за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна, -
встановив:
Слідчий СВ Харківського районного управління поліції №3 ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернулася до Дзержинського районного суду м. Харкова з клопотанням про арешт майна, в якому просить накласти арешт на вилучене майно 10.08.2022 р. слідчим СВ Харківського районного управління поліції №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 під час складання протоколу огляду місця події у проміжок часу з 16:50 год. по 17:20 год, за адресою: м. Харків, вул. 23 Серпня, 68 шляхом позбавлення права на пульт від телевізора чорного кольору марки «Ergo».
Клопотання обґрунтовано тим, що в провадженні слідчого відділу Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001202 від 10.08.2022 року, за ознаками злочину передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що до слідчого відділу Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області надійшла заява про те, що 10.08.2022 року до СВ Харківського районного управління поліції №3 ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_4 про те, що на початку березня 2022 року, невстановлена особа, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , таємно шляхом проникла до квартири, вчинила крадіжку, належного майна потерпілого, чим спричинила останній матеріальну шкоду. Розмір шкоди встановлюється
10.08.2022 року у проміжок часу з 16:50 год. по 17:20 год. під час проведення огляду місця події, за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за присутності понятих добровільно видав пульт від телевізора чорного кольору марки «Ergo».
11.08.2022 року у проміжок часу з 10:20 год. по 11:00 год. був проведений огляд предмету, а саме пульт від телевізора, чорного кольору, марки «Ergo». На даному пульті мається кнопки на яких є позначення у вигляді цифрових позначень. Пульт виготовлений із пластмаси. Пульт марки «Ergo» без видимих пошкоджень, зі слідами експлуатації.
Вилучене майно в ході огляду місця події з 16:50 год. по 17:20 год. під час проведення огляду місця події, за адресою: АДРЕСА_2 належить потерпілому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що проживає за адресою: АДРЕСА_3 , м. т. НОМЕР_1 .
Відповідно положень ст. 98-100, НО КПК України, 11.08.2022 року, пульт від телевізора чорного кольору марки «Ergo», визнано речовим доказом по кримінальному провадженні № 0001202 від 10.08.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України та поміщений до камери схову речових доказів ХРУП № З ГУНП в Харківській області.
Слідчий вважає, з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування, а також подальшого проведення необхідних слідчих дій під час досудового розслідування на теперішній час виникла необхідність у накладенні арешту на вищевказані предмети.
Повернення вилученого майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, та встановлення усього кола осіб, причетних до скоєння вказаного кримінального правопорушення, оскільки у разі повернення зазначеного майна, можуть бути вжиті заходи та вчинені дії, направленні на його знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливити встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також проведення необхідних слідчих дій.
Слідчий до суду не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, клопотання підтримала та просила задовольнити.
Суд, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, вважає доводи переконливими, а клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до частини 1, 2 статті 170 КПК України, арештом майна, зокрема, є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, заподіяну діями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється кримінальне провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якого накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.
Відповідно до частини 3 статті 170 КПК України, арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або третіх осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних або юридичних осіб з метою забезпечення можливості конфіскації майна або цивільного позову.
Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі Бакланов проти Російської Федерації , Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі Фрізен проти Російської Федерації , Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.
Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Тобто, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).
Таким чином, правомірність втручання держави в право на мирне володіння майном у кримінальному провадженні під час застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна доведена в суді першої інстанції та спів розмірність наслідків обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також можливості застосування найменш обтяжливий спосіб арешту.
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Тобто, незастосування тимчасового позбавлення можливості будь-яких осіб відчужувати це майно, може призвести до зникнення, втрати, пошкодження вказаного майна.
Враховуючи вищевикладене, майно, на яке слідчий просить накласти арешт, оцінивши потреби досудового розслідування, правову підставу для арешту майна, враховуючи наслідки арешту майна для інших осіб, виходячи із розумності та співмірності обмеження в результаті накладення арешту на майно, завданням кримінального провадження, суд визнає клопотання таким, що підлягає задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.131, 132, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,-
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001202 від 10.08.2022 за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на вилучене майно 10.08.2022 р. слідчим СВ Харківського районного управління поліції №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 під час складання протоколу огляду місця події у проміжок часу з 16:50 год. по 17:20 год, за адресою: м. Харків, вул. 23 Серпня, 68 шляхом позбавлення права на пульт від телевізора чорного кольору марки «Ergo».
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали про арешт майна не зупиняє її виконання.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали.
У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1