Провадження №1-кс/760/3929/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 вересня 2022 року м.Київ
Суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши заяву про самовідвід слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_3 ,
В С Т А Н О В И В:
У провадженні Солом`янського районного суду м. Києва перебувають матеріали справи №760/10902/22 (провадження №1-кс/760/3449/22) за скаргою ОСОБА_4 на бездіяльність керівника ГПД Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР про кримінальні правопорушення, вчинені суддями Верховного Суду ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .
Як вбачається з матеріалів скарги, ОСОБА_4 просить слідчого суддю зобов`язати керівника ГПД Національного антикорупційного бюро України внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення суддями Верховного Суду ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .
Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_3 заявила самовідвід у цій справі з підстав, передбачених п.4 ч.1 ст.75 КПК України, оскільки вирішення справи №760/10902/22 (провадження №1-кс/760/349/22) стосується суддів Верховного Суду ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , з однією з яких слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_3 особисто знайома та перебуває у дружніх стосунках, а тому такі обставини можуть викликати сумніви у третіх осіб в об`єктивності та неупередженості слідчого судді під час розгляду даної скарги.
Особи, які беруть участь у кримінальному провадженні та особа, яка заявила самовідвід, у судове засідання не з`явились.
Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження, не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання осіб, які беруть участь у судовому провадженні.
Дослідивши подану заяву про самовідвід, суддя приходить до наступного.
Статтями 75, 76 КПК України передбачені підстави для відводу (самовідводу) судді, зокрема п.4 ч.1 ст.75 КПК України за наявності інших обставин, які викликають сумніви у його неупередженості.
Частина 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить вимоги щодо неупередженості суду. Так, ЄСПЛ розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому (рішення у справах "Piersac vs Belgium, Grieves vs UK"). Крім того, згідно принципу, який є стабільним та викладеним в Рішенні ЄСПЛ у справі "Le Comte, Van Leuven iMeyere vs Belgium", суд має бути неупередженим і безстороннім.
З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться" (рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії" ("De. Belgium"), від 26 жовтня 1984 року, п. 26).
Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" ("Wettstein v. Switzerland") та рішення у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії" ("Castillo. Spain"), від 28 жовтня 1998 року, п. 45).
У справі "П`єрсак проти Бельгії" ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами проявів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.
Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.
Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу достатньо заяви сторони про сумнів в об`єктивному розгляді справи.
Так, відповідно до ч.1 ст.80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.
Враховуючи, що слідчий суддя ОСОБА_3 , особисто знайома та перебуває у дружніх стосунках з однією з суддів, щодо яких заявник просить внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що може викликати сумніви в об`єктивності та неупередженості слідчого судді ОСОБА_3 при розгляді даної скарги, тому суддя вважає, що наведені в заяві про самовідвід підстави є обґрунтованими та достатніми для її задоволення.
Керуючись статтями 75, 76, 80-82 КПК України,
У Х В А Л И В:
Заяву слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_3 про самовідвід задовольнити.
Відвести слідчого суддю Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_3 від розгляду скарги ОСОБА_4 на бездіяльність керівника ГПД Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР про кримінальні правопорушення, вчинені суддями Верховного Суду ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 (справа №760/10902/22, провадження № 1-кс/760/3449/22).
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Солом`янського районного
суду міста Києва ОСОБА_1