ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/380/22 Справа № 694/1585/22 Категорія: ст. 170 КПК України Головуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2022 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:

головуючого ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участі секретаря ОСОБА_5 ,

за участю:

адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області від 28 вересня 2022 року про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000721, внесеному до ЄРДР 07 вересня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України,

в с т а н о в и в :

20 вересня 2022 року начальник Лисянського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_7 звернувся до суду із клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000721, внесеному до ЄРДР 07 вересня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Ухвалою слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області від 28 вересня 2022 року поновлено строк на подачу та задоволено клопотання начальника Лисянського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_7 про арешт майна.

Накладено арешт на транспортний засіб - вантажний автомобіль «ГАЗ 3307», д.н.з. НОМЕР_1 , який на праві власності належить ОСОБА_8 (адреса, АДРЕСА_1 ), який перебуває у фактичному користуванні ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_2 , з метою забезпечення збереження речових доказів, у вигляді заборони розпоряджатися будь-яким чином цим майном, використовувати його та вчиняти дії по відчуженню і зміні власників цього майна.

Накладено арешт на предмети та речі, що були вилучені 07.09.2022 року під час огляду місця події та є речовими доказами: металеву петлю; недопалок цигарки «LМ» білого кольору; гіпсовий зліпок сліду низу взуття; гіпсовий зліпок сліду транспортного засобу; товарний чек про оплату мобільного зв`язку.

Визначено місцем зберігання вилученого майна: вантажного автомобіля «ГАЗ 3307», д.н.з. НОМЕР_1 , територію СПД №1 ВП №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області за адресою: Черкаська область, м. Городище, Черкаського району Черкаської області на час проведення експертиз; вищевказаних речей, кімнату зберігання речових доказів Звенигородського ВП ГУНП у Черкаській області за адресою: Черкаська область, м. Звенигородка, вул. Благовісна 50, на час досудового розслідування.

Контроль за виконанням ухвали покладено на процесуального керівника та/або слідчого у даному кримінальному провадженні.

Ухвалу мотивовано тим, що вилучене та визнане 08 вересня 2022 року постановою старшого слідчого СВ Звенигородського РВП ГУНП у Черкаській області ОСОБА_10 майно та речі відповідають критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого знищення або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

При цьому, слідчий суддя враховує, що вказаний транспортний засіб є знаряддям вчинення

кримінального правопорушення, визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні, може

містити на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення, та є необхідність утримання даного автомобіля на території Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, оскільки існує необхідність проведення експертиз, що підтверджено відповідними постановами про їх призначення.

Суд дійшов висновку про необхідність накладення арешту на автомобіль із маніпулятором ГАЗ 3307 д.н.з. НОМЕР_1 та вилучені в ході огляду місця події предмети та речі з метою збереження речових доказів в стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.

Разом з тим, щоб уникнути безпідставного позбавлення володільців можливості користуватися належним їм майном, строк визначення місця зберігання суд обмежив часом проведення необхідних експертиз.

Щодо поновлення строку на звернення з клопотанням, то суд першої інстанції виходив з того, що клопотання слідчого про накладення арешту ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 15.09.2022 було повернуто слідчому з огляду на те, що останній не мав повноважень для звернення із даним клопотанням та надано строк для усунення недоліків протягом 72 годин з моменту отримання копії ухвали суду. Копія ухвали на адресу прокуратури не направлялася. Відтак прокурору стало відомо про неї зі звернення адвоката ОСОБА_6 лише 20.09.2022 і слідчий суддя погодився, що саме із цього дня розпочався перебіг строку на усунення недоліків. Клопотання подано 22.09.2022, тому суд дійшов висновку про поновлення строку на подачу клопотання.

Не погоджуючись із ухвалою слідчого судді, адвокат ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_11 10 жовтня 2022 року електронною поштою подав апеляційну скаргу, в якій, не погоджуючись з прийнятим слідчим суддею рішенням, вважаючи його незаконним, необґрунтованим, таким, що суперечить фактичним обставинам справи, а також ухваленим з порушенням норм кримінально-процесуального закону, просить ухвалу слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області від 28 вересня 2022 року про надання дозволу на арешт майна в частині накладення арешту на транспортний засіб вантажний автомобіль ГАЗ 3307 д.н.з. НОМЕР_1 скасувати та постановити нову, якою відмовити прокурору в задоволенні клопотання в частині накладення арешту на транспортний засіб вантажний автомобіль ГАЗ 3307 д.н.з. НОМЕР_1 .

Мотивуючи апеляційну скаргу адвокат ОСОБА_6 , зокрема, вказує, що хоча слідчий суддя задовольнив клопотання про надання дозволу на проведення обшуку до отримання ухвали слідчого судді, проте даний обшук є незаконним і вилучені в ході проведення обшуку докази є недопустимими, оскільки обшук проводився без згоди власника, слідчий нікого не переслідував і не рятував життя людей чи якесь майно.

Вважає, що проведена органами досудового розслідування 07 вересня 2022 року слідча дія (обшук) не була невідкладною, а тому згідно з приписами ч. 2 ст. 234 КПК України такий обшук мав здійснюватися лише на підставі ухвали слідчого судді, а значить вилучені з порушенням закону докази не можуть визнаватися допустимими і на них не може бути накладено арешт.

Також зазначає, що суддею незаконно поновлено строк прокурору на подачу клопотання про накладення арешту на майно фізичної особи, яка не є стороною в даному кримінальному провадженні.

Зазначає, що прокурора ОСОБА_7 з 08.09.2022 призначено в групу прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво за ходом досудового розслідування в КП №0000721, більше того саме його визнано старшим групи прокурорів. В силу своїх посадових обов`язків, визначених ст. 36 КПК України, прокурор здійснював контроль за проведенням досудового розслідування, йому було відомо про вилучення майна 07.09.2022 в ході проведення обшуку у громадянки ОСОБА_11 та саме він затверджував клопотання слідчого ОСОБА_10 від 08.09.2022 про надання дозволу на проведення обшуку у невідкладних випадках та накладення арешту на майно вилучене під час обшуку.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення адвоката ОСОБА_6 , колегія суддів дійшла наступних висновків.

Перевіряючи законність прийнятого рішення слідчим суддею, колегія суддів враховує практику Європейського суду з прав людини та дотримання ним вимог КПК України, які регулюють норми застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у тому числі щодо накладення арешту на майно.

За вимогами ст. 16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення ухваленого в порядку, передбаченому КПК.

В силу ч. 2 ст. 131 КПК України одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою, зокрема, забезпечення збереження речових доказів.

У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

З огляду на положення ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна з підстав передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п.п. 3, 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу; 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 2 ч. 2 ст. 170 КПК України); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку ст. ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Вказана норма узгоджується зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

У своїх висновках Європейський суд з прав людини неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Приймаючи рішення, слідчим суддею зазначених вимог закону дотримано.

Судом встановлено, що у провадженні Звенигородського районного відділу поліції ГУНП у Черкаській області перебуває кримінальне провадження за № 0000721 від 07.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

07.09.2022 до Звенигородського РВП ГУ НП в Черкаській області надійшло повідомлення ОСОБА_12 про те, що на території земельної ділянки що прилягає до залізничної колії перегону Корсунь-Городище, в адміністративних межах с. Завадівка Селищенської ТГ Звенигородського району Черкаської області, невідомі особи здійснили незаконну вирубку дерев дуба в кількості 19 шт. та дерев акації в кількості 3 шт. Сума заподіяних збитків встановлюється.

07.09.2022 було проведено огляд місця події та складено відповідний протокол, а саме: лісосмугу розташовану біля залізнично-дорожнього перегону Корсунь-Городище 150 км. пікет 05 виділ 118. З правої сторони лісосмуги від залізничної дороги виявлено пеньки дерева породи дуб та акація залишки стовбурів дерев наступних діаметрів: 1) пеньок дуба - 84x83 см; 2) пеньок дуба -64x68 см; 3) пеньок дуба -56x53 см; 4) пеньок дуба - 64x67 см; 5) пеньок дуба - 48x50 см; 6) пеньок дуба - 54x48 см; 7) пеньок дуба - 43x43 см; 8) пеньок дуба - 56x56 см; 9) пеньок акації - 38x38 см; 10) пеньок дуба - 76x80 см; 11) пеньок дуба - 56x58; 12) пеньок дуба - 46x44 см; 13) пеньок дуба - 65x66 см; 14) пеньок акації - 46x48 см; 15) пеньок дуба - 62x65 см; 16) пеньок дуба - 48x48 см; 17) пеньок дуба - 70x70 см; 18) пеньок дуба - 56x62 см; 19) пеньок дуба - 42x44 см; 20) пеньок дуба - 47x49 см; 21) пеньок дуба - 63x63 см. Також на місці незаконної порубки біля пенька №4 було виявлено недопалок цигарки «LМ» білого кольору, який поміщено до паперового конверту, товарний чек про оплату мобільного зв`язку, який поміщено до паперового конверту. Поблизу пенька №12 було виявлено слід транспортного засобу який було відкопійовано за допомогою гіпсової суміші та поміщено до сейф-пакету ЕХР0258918.

На відстані 40 см від місця виявлення сліду транспортного засобу було виявлено слід низу взуття який було відкопійовано за допомогою гіпсової суміші та поміщено до сейф-пакету НГІУ № ЕХР0258804. При подальшому огляді біля пенька №10 на стовбурі дерева було виявлено металеву петлю із слідами зламу та залишками фарби сірого кольору. Дану петлю було вилучено до сейф-пакету НПУ №SUD 2096427.

07.09.2022 отримано рапорт оперуповноваженого Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області про те, що в ході проведення розшукових заходів було встановлено, що до вчинення незаконної порубки дерев, що на території земельної ділянки, що прилягає до залізничної колії перегону Корсунь-Городище, в адміністративних межах с. Завадівка Селищенської ТГ Звенигородського району Черкаської області може бути причетний житель АДРЕСА_2 ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який має вантажний автомобіль із маніпулятором ГАЗ 3307 д.н.з. НОМЕР_1 . Даний транспортний засіб володіє ознаками ідентичності зі слідами вилученого в ході огляду місця події за фактом незаконної порубки дерев не законної порубки дерев, який було вилучено за допомогою гіпсового зліпку.

Також встановлено, що громадянин ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_1 раніше притягувався до відповідальності за вчинення незаконної порубки.

07.09.2022 в період часу з 19:27 по 19:54 год. було проведено невідкладний обшук за адресою: АДРЕСА_2 , де у подвір`ї домоволодіння було виявлено автомобіль із маніпулятором ГАЗ 3307 д.н.з. НОМЕР_1 , кабіна якого мала синій колір, а кузов сірий колір. При детальному огляду кузову автомобіля було виявлено, що з лівого боку відсутня одна металева петля, наявні сліди зламу. Далі на кузові наявні схожі петлі, які мають родову схожість із петлею вилученою в ході огляду місця події за фактом порубки. При огляді візерунку коліс транспортного засобу виявлено родову схожість малюнку зі слідом транспортного засобу виявлено в ході огляду місця події за фактом незаконної порубки дерев. Також на автомобілі наявний маніпулятор, у кузові автомобіля наявні залишки тирси від деревини. Даний автомобіль було вилучено та поміщено на зберігання на територію СПД №1 ВП №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області.

Постановою Звенигородської окружної прокуратури від 08.09.2022 визначено групу прокурорів у кримінальному провадженні № 0000721 від 07.09.2022, керівництво групою доручено начальнику Лисянського відділу Звернигородської окружної прокуратури ОСОБА_7 .

08.09.2022 ОСОБА_12 допитано в якості свідка, що підтверджується протоколом.

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №309258159 будинок розташований за адресою: АДРЕСА_2 належить на праві власності ОСОБА_14 .

Відповідно до довідки наданої територіальним сервісним центром №7143 МВС України у

Черкаській області автомобіль ГАЗ 3307 д.н.з НОМЕР_1 на праві власності належить ОСОБА_8 , та яким фактично користується ОСОБА_9 .

Згідно Довіреності від 10.08.2022 ОСОБА_8 уповноважив ОСОБА_15 та/або ОСОБА_16 бути його представниками в органах Національної поліції, сервісних центрах, центрах надання адміністративних послуг, комісійних магазинах, біржах, страхових компаніях, в органах нотаріату або в будь-яких інших установах, підприємствах та організаціях незалежно від їх підпорядкування та форм власності в усіх без винятку питань, пов`язаних експлуатацією та розпорядженням (продати, при умові сплати всіх податків та платежів, передати в оренду, найм) належний йому на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , виданого та зареєстрованого 31 жовтня 2018 року ТСЦ 7144, ТЗ марка «ГАЗ», модель «3307», 1992 року випуску, номер шасі НОМЕР_3 , тип ТЗ загальний вантажний загальний бортовий, колір синій, реєстраційний номер НОМЕР_1 . Строк дії довіреності п`ять років і є чинною до 10 серпня 2025 року.

Крім того, постановою старшого слідчого СВ Звенигородського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області капітаном поліції ОСОБА_10 від 15 вересня 2022 року призначено трасологічну експертизу слідів транспортного засобу, а постановою старшого слідчого СВ Звенигородського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області капітаном поліції ОСОБА_10 від 15 вересня 2022 року призначено трасологічну експертизу металевої петлі.

Задовольняючи клопотання, внесене в межах кримінального провадження № 0000721 про накладення арешту на транспортний засіб, предмети та речі, прийшов до правильного висновку, що з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речового доказу у придатному для кримінального провадження стані, наявні достатні підстави для арешту вказаного в клопотанні майна.

Вказане майно у даному кримінальному провадженні постановою старшого слідчого СВ Звенигородського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області капітаном поліції ОСОБА_10 від 08 вересня 2022 року визнано речовими доказоми, відтак є предметом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Слідчий суддя під час розгляду клопотання з`ясував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту на майно, перевірив співрозмірність втручання у права власника транспортного засобу з потребами кримінального провадження.

Колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про необхідність накладення арешту на вказане майно, з метою збереження речових доказів, оскільки прокурором доведені обставини, які підтверджують, що незастосування такого обмеження може призвести до наслідків, які можуть перешкодити досудовому розслідуванню.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, скаржником не надано та колегією суддів не встановлено.

Крім того, до апеляційної скарги не було надано жодного доказу в підтвердження того, що арештований автомобіль є єдиним джерелом отримання доходу для його власника ОСОБА_11 .

Зважаючи на зазначене в сукупності з обставинами кримінального провадження, колегія суддів вважає, що слідчий суддя, накладаючи арешт на майно зазначене у клопотанні прокурора, діяв у спосіб та у межах діючого законодавства, застосував захід забезпечення кримінального провадження на засадах розумності та співмірності.

Колегія суддів також зазначає, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна або третіх осіб з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити достатність підстав для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Доводи апеляційної скарги відносно того, що судом безпідставно та необґрунтовано поновлено процесуальний строк на звернення до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту апеляційний суд відхиляє, виходячи з наступного.

Частиною 1 ст. 117 КПК встановлено, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Відповідно до висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові від 20 квітня 2017 року № 5-440кс(15)16, під поважними причинами необхідно розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.

Звертаючись в суд з клопотанням про арешт майна, прокурором було зазначено причини пропуску строків, зокрема те, що прокурор не був повідомлений про необхідність усунення недоліків поданого слідчим клопотання про накладення арешту на майно протягом сімдесяти двох годин. Про існуванні ухвали Звенигородського районного суду Черкаської області від 15.09.2022 прокурор дізнався лише 20.09.2022 і саме від цього дня розпочався відлік наданого часу для усунення недоліків. Клопотання прокурор подав 22 вересня 2022 року, тобто суд першої інстанції обґрунтовано визнав причини пропуску строку поважними, що описав в оскаржуваній ухвалі та поновив відповідний процесуальний строк.

Щодо доводів скаржника відносно проведення обшуку з порушенням норм процесуального права, то слід зазначити наступне.

Згідно до ч. 1 ст. 237 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей, документів та комп`ютерних даних.

Відповідно до ч. 2 ст. 237 КПК України огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

За змістом ч. 3 ст. 233 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення. У такому разі прокурор, слідчий, дізнавач за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися до слідчого судді із клопотанням про проведення обшуку.

Якщо слідчий суддя відмовить у задоволенні клопотання про обшук, встановлені внаслідок такого обшуку докази є недопустимими, а отримана інформація підлягає знищенню в порядку, передбаченому статтею 255 цього Кодексу.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Звенигородського районного суду від 08.09.2022 клопотання старшого слідчого СВ Звенигородського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_10 про надання дозволу на обшук у кримінальному провадженні, внесеному до ЄДРСР за № 0000721 від 07.09.2022 задоволено.

Із змісту вказаної ухвали вбачається, що слідчим при зверненні до суду із вказаним клопотанням доведена наявність існування невідкладного випадку для проведення обшуку до постановлення відповідної ухвали слідчого судді. Крім того, суд зауважив, що слідчим достатньо мотивовано та підтверджено матеріалами доданими до клопотання.

При цьому, апеляційний суд зауважує, що ухвала про надання дозволу на обшук, не є предметом розгляду у даному кримінальному провадженні, а заперечення щодо неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді, і що вбачається із постанови Верховного Суду у справі № 573/2028/19 від 08.04.2021, на яку міститься посилання в апеляційній скарзі.

Отже, колегією суддів апеляційного суду встановлено, що, як прокурором, так і слідчим суддею були дотримані вимоги кримінального процесуального закону України, як при внесенні клопотання про арешт майна, так і при його розгляді, що у свою чергу вплинуло на правильність прийнятого рішення.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що відповідно до ст. 170 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини кримінального провадження, беручи до уваги, що обмеження права власності є розумним та співрозмірним завданням кримінального провадження, є правові підстави для арешту майна, тому підстав для скасування ухвали слідчого судді, колегія суддів не вбачає.

Керуючись ст.ст. 171, 392, 404, 405, 407, 418, 419 КПК України, апеляційний суд,-

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області від 28 вересня 2022 року про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000721, внесеному до ЄРДР 07 вересня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошено 19 жовтня 2022 року.

Головуючий ОСОБА_2

Судді: ОСОБА_3

ОСОБА_4