Справа №:755/7437/22
Провадження №: 1-кс/755/1958/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"12" жовтня 2022 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Абовян Вірменія, вірменина, громадянина Вірменії, офіційно не працевлаштованого, одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_8 ,

перекладача ОСОБА_9 ,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 звернулася до суду із клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_10 ( ОСОБА_5 ).

Клопотання погоджено прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_11 .

Клопотання мотивоване тим, що СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002350 від 16.08.2022 року, за підозрою ОСОБА_8 ( ОСОБА_5 ) та ОСОБА_12 у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.187 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_13 ( ОСОБА_5 ), перебуваючи в злочинній змові з ОСОБА_12 , 15.08.2022 року приблизно о 15:00, тобто в умовах дії воєнного стану, знаходився в приміщенні кафе «Байрактар» по вул. Празька, 34-А в м. Києві, куди напередодні під приводом знайомства та відпочинку запросив ОСОБА_14 , а також де він вирішив застосувати до останньої насильство, яке є небезпечним для здоров`я особи в момент заподіяння з метою заволодіння належним їй майном.

У цей час, ОСОБА_12 , згідно відведеної йому заздалегідь ролі, на автомобілі марки «Фольцваген Пассат», н/з НОМЕР_1 , перебував поруч, спостерігаючи за навколишньою обстановкою, та очікував на сигнал ОСОБА_8 для подальшого спільного вчинення вказаного злочину.

Реалізуючи свої злочинні наміри, ОСОБА_13 в приміщенні зазначеного кафе, скориставшись слушним моментом та, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи умисно, без згоди особи, з метою доведення її до безпорадного стану, підсипав ОСОБА_14 в алкогольні напої невстановлену на даний час досудовим розслідуванням речовину, від чого остання стала себе погано почувати та поступово втрачати свідомість.

Застосувавши таким чином до ОСОБА_14 насильство, яке є небезпечним для здоров`я особи в момент заподіяння, 15.08.2022 року ОСОБА_13 вивів ОСОБА_14 , яка вже перебувала в безпорадному стані та не в повній мірі контролювала свої дії, з кафе та посадив на заднє сидіння автомобіля «Фольцваген Пасат», н/з НОМЕР_1 , за кермом якого вже заздалегідь очікував ОСОБА_12 .

У подальшому, 15.08.2022 року, продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_13 , діючи групою осіб разом з ОСОБА_12 , привезли ОСОБА_14 поруч з місцем її проживання за адресою: АДРЕСА_3 , де дочекались коли остання остаточно втратила контроль над своїми діями та стала без свідомості, в салоні даного автомобіля незаконно заволоділи її майном, а саме: золотим ланцюжком вагою близько 15 грам, вартістю 30 000 грн, знявши із шиї; та з сумки мобільним телефоном марки «Редмі 9», вартістю 7000 грн, з сім-картами «Лайф» та «Київстар», які матеріальної цінності для потерпілої не становлять та грошовими коштами в розмірі 1000 грн.

Після чого, ОСОБА_13 та ОСОБА_12 з місця вчинення злочину зникли, а викраденим майном, розділивши його між собою, розпорядилися на власний розсуд, спричинивши потерпілій ОСОБА_14 матеріального збитку на загальну суму 38 000 грн та в подальшому були затримані працівниками поліції. 16.08.2022 року ОСОБА_15 ( ОСОБА_5 ) повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України.

Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 18.08.2022 року підозрюваному ОСОБА_15 ( ОСОБА_5 ) обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 14.10.2022 року включно.
Як зазначає слідчий у клопотанні, наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: заявами про вчинення кримінального правопорушення, показами потерпілої, показами свідків, протоколами пред`явлення на впізнання, протоколом обшуку транспортного засобу марки «Volkswagen Passat», речовими доказами у кримінальному провадженні та іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

На даний час неможливо прийняти обґрунтоване рішення по кримінальному провадженню, оскільки у кримінальному провадженні необхідно провести ряд слідчих та процесуальних дій, а саме: отримати тимчасовий доступ операторів стільникового зв`язку ПрАт «київстар» та ТОВ «лайфлелл» щодо їхніх з`єднань, яку проаналізувати шляхом направлення до відділу кримінального аналізу, за результатами отриманих експертиз та аналізу з`єднань, вирішити питання щодо остаточної кваліфікації злочинних дій підозрюваних, отримати тимчасовий доступ до документів, які містять банківську таємницю та стосуються відкриття й обслуговування банківських рахунків в АТ «ТАКСОМБАНК» (Sportbank) та АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 320649), повідомити підозрюваних про зміну раніше повідомленої підозри, ознайомити учасників з матеріалами кримінального провадження та скласти обвинувального акт з реєстром матеріалів досудового розслідування.

Виконати раніше зазначені заходи не надалось можливим внаслідок значного обсягу проведених слідчих (розшукових) дій, необхідність у яких була обумовлена потребою повного та всебічного дослідження обставин вчиненого злочину, а також отриманням у ході розслідування додаткових доказів вчинення вказаною особою інкримінованого їй злочину.

Згідно з положенням ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. У кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Згідно з положенням ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. У кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

При оцінці обставин, передбачених ст. 178 КПК України сторона обвинувачення прийшла до висновку, що наявні докази вчинення ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) особливо тяжкого кримінального правопорушення є вагомими та допустимими отриманими у встановленому КПК України порядку, у разі визнання винуватим загрожує покарання від 8 до 15 років позбавлення волі.

Оцінюючи особу підозрюваного та вчинений ним злочин, досудове слідство приходить до переконання в наявності передбачених ст. 177 КПК України ризиків невиконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Слідчий в клопотанні зазначив, що на даний час не зменшились ризики, а саме:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_16 ( ОСОБА_5 ), будучи обізнаним з санкцією статті, яка йому інкримінується, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ним вчинено тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 8 до 15 років;

Крім того, ОСОБА_16 ( ОСОБА_5 ) з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення ним кримінального правопорушення може виїхати за межі України та переховуватись від органів досудового розслідування та суду;

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_16 ( ОСОБА_5 ) може незаконно впливати на свідків, потерпілих у даному кримінальному провадженні, з метою схилити їх до дачі не правдивих показів у судовому засіданні;

- п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_16 ( ОСОБА_5 ) може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтися за викликами до слідчого для проведення слідчих та процесуальних дій;

- п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_16 ( ОСОБА_5 ) може вчинити інше кримінальне правопорушення та продовжити свою злочинну діяльність, враховуючи те, що схильний до аналогічних насильницьких майнових злочинів, що йому інкримінуються, ніде офіційно не працює та немає постійного джерела доходу, що може спонукати його до вчинення нових злочинів.

Таким чином, слідчий вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, зокрема, з наступних підстав: при обранні особистого зобов`язання та домашнього арешту підозрюваний зобов`язується не відлучатися із житла, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, вказаний запобіжний захід не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, оскільки ОСОБА_16 ( ОСОБА_5 ) вчинив особливо тяжкий злочин; особисту поруку неможливо застосувати у зв`язку з відсутністю осіб, яких сторона обвинувачення вважає такими, що заслуговують на довіру і які б могли поручитися за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. 177 (всі перелічені та обґрунтовані вище ризики) та ст. 178 КПК України, такі як: п. 1 ч. 1 ст. 178 КПК України провина підозрюваного у вчиненні злочину доводиться вагомими доказами (перелічені вище); п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється - за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 8до 15 років; п. 3 ч. 1 ст. 178 КПК України вік та стан здоров`я ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) дозволяє перебувати в умовах слідчого ізолятору; п. 4 ч. 1 ст. 178 КПК України відсутність соціальних зв`язків ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) в місці його постійного проживання; п. 5 ч. 1 ст. 178 КПК України відсутність у підозрюваного постійного місця роботи (особа не працевлаштована); п. 6 ч. 1 ст. 178 КПК України репутація підозрюваного (неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності та до кримінальної відповідальності); п.7 ч. 1 ст. 178 КПК України - майновий стан: підозрюваний не працевлаштований, а отже не має стабільного джерела прибутку, тому свої матеріальні потреби намагається задовольнити злочинним шляхом; п. 10 ч. 1 ст. 178 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст. 187 КК України; п. 12 ч.1 ст. 178 КПК України - існує ризик продовження чи повторення протиправної поведінки підозрюваним з огляду на його репутацію, майновий стан та схильність до вчинення злочинів. У судовому засіданні прокурор підтримала клопотання слідчого та просила продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_15 ( ОСОБА_5 ) оскільки ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, які були наведенні у клопотанні про обрання запобіжного заходу, існують та не відпали, у зв`язку з цим прокурор вважає, що більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного. Крім того, прокурор зазначила, що за час застосування запобіжного заходу у вигляді тримання підвартою було проведено огляд речових доказів та проведено ряд експертиз, а саме: судово-медичної експертизи (видділення токсикології), дактилоскопічної експертизи, комплексної експертизи матеріалів речовин і виробів та товарознавчої експертизи, результати яких планується отримати найближчим часом.

Захисник ОСОБА_8 ОСОБА_7 у судовому засіданні заперечував проти продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_10 посилаючись на те, що підозра та ризики, наведенні у клопотанні, не обгрунтованні та не доведенні у судовому засіданні прокурором. Також зазначив, що підозрюваний має міцні соціальні звязки, оскільки одружений і має дитину, орендує житло у м. Києві, на підтвердження цих доводів надав суду відповідні докази. Ставить питання про сумнівність кваліфікації інкримінованого підзахисному злочину. Зазначив про суперечності, які містяться у документах, доданих до клопотання. Крім того, вважає, що тримання під вартою є занадто суворим запобіжним заходом, а тому просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 більш м`який запобіжний захід.

Підозрюваний ОСОБА_13 підтримав доводи та прохання свого захисника.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора, підозрюваного та його захисника, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Відповідно до ч. 1 ст. 199 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
У ч. 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права. Частиною 5 ст. 9 КПК України визначено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ).
Судом було встановлено, що 16.08.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002350 були внесені відомості про скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

16.08.2022 року ОСОБА_15 ( ОСОБА_5 ) повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України. Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 18.08.2022 року підозрюваному ОСОБА_15 ( ОСОБА_5 ) обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 14.10.2022 року включно.
Постановою виконувача обов`язків керівника Дніпровської окружної прокуратури м. Києва від 11.10.2022 року строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 16.11.2022 року включно.
Розглядаючи клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою, для прийняття законного і обґрунтованого рішення в порядку ст. 199 КПК України, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, з якими пов`язана можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та умови, за яких таке продовження можливе.
Відповідно до позиції ЄСПЛ, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України слідчий суддя на підставі наданих матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_17 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України; тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим - позбавлення волі на строк від 8 до 15 років; вік та стан здоров`я підозрюваного; репутацію підозрюваного; майновий стан; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки з огляду на те, що він підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину.

Щодо обґрунтованості ризиків неналежного виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, то слід зазначити таке. Суд вважає обґрунтованим стороною обвинувачення ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_13 , будучи обізнаним з санкцією статті, яка йому інкримінується, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ним вчинено особливо тяжкий злочин із застосуванням насильства, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 8 до 15 років, є громадянином іншої країни, має реальну можливість в будь-який час покинути межі території України та не має постійного місця проживання, проживає в квартирі, яку відповідно до договору оренди орендує його дружина. Тому даний ризик є цілком реальним. Суд вважає, що стороною обвинувачення обґрунтовано і ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, зважаючи на те, що згідно чинного законодавства, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, потерпілої та дослідження їх судом. А тому, враховуючи характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_13 та обставини його вчинення, ризик впливу останнього на свідків, потерпілу, та інших осіб, які можуть бути причетними до вчинення злочину, як вмовлянням, підкупом, так і іншими незаконними способами є досить реальним.

Суд вважає обґрунтованим стороною обвинувачення ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зважаючи на те, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, немає постійного джерела доходу, що може спонукати його до вчинення нових злочинів.

Крім того, суд вважає, що стороною обвинувачення не обґрунтовано ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

На підставі вказаних вище обставин у їх сукупності та взаємозв`язку слідчий суддя дійшов висновку про наявність у даному кримінальному провадженні обґрунтованих ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Доводи сторони захисту про необгрунтованість підозри і ризиків у клопотанні не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду. Клопотання захисника про застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу є необгрунтованим. Суд вважає, що у разі застосування до ОСОБА_8 більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, про який просив захисник і підозрюваний, орган розслідування не зможе в повній мірі забезпечити виконання завдань кримінального провадження.

Крім того, слідчий суддя враховує те, що для завершення досудового розслідування необхідно виконати ряд процесуальних дій, про які зазначає слідчий у клопотанні, а саме: отримати тимчасовий доступ операторів стільникового зв`язку ПрАт «київстар» та ТОВ «лайфлелл» щодо їхніх з`єднань, яку проаналізувати шляхом направлення до відділу кримінального аналізу, за результатами отриманих експертиз та аналізу з`єднань, вирішити питання щодо остаточної кваліфікації злочинних дій підозрюваного, отримати тимчасовий доступ до документів, які містять банківську таємницю та стосуються відкриття й обслуговування банківських рахунків в АТ «ТАКСОМБАНК» (Sportbank) та АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 320649), повідомити підозрюваному про зміну раніше повідомленої підозри, ознайомити учасників з матеріалами кримінального провадження та скласти обвинувального акт з реєстром матеріалів досудового розслідування.
На думку слідчого судді, у разі застосування до ОСОБА_8 більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, такого як домашній арешт, про який просив захисник і підозрюваний, орган розслідування не зможе в повній мірі забезпечити виконання завдань кримінального провадження.
Продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_10 необхідне для забезпечення його належної процесуальної поведінки та ненастання ризиків, що мають місце.
Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування. Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. На підставі викладеного та керуючись статтями 32, 176-178, 181, 194, 197, 199, 309, 376 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах строку досудового розслідування, тобто до 15 листопада 2022 року.
Суд, відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування. Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні. Ухвала слідчого судді щодо продовження запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали буде проголошено 13 жовтня 2022 року о 14 годині 30 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1