Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6513/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2022 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000306, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 366 КК України, про арешт майна, -

встановив:

09.08.2022 старший слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , в рамках кримінального провадження №0000306, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 366 КК України, про арешт майна, яким є нежитлове приміщення, розташоване за адресою АДРЕСА_1 .

Клопотання обґрунтоване тим, що вказане нежитлове приміщення перебуває у власності ОСОБА_5 , яка визнана потерпілою у кримінальному провадженні, воно визнане речовим доказом у кримінальному провадженні, а тому з метою забезпечення його збереження наявні підстави для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна.

У судове засідання слідчий не з`явився, подав заяву, у якій просив розглянути клопотання за його відсутності.

Власник майна, щодо якого подане клопотання, ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд клопотання без її участі, в якій також просила накласти арешт на належне їй нежитлове приміщення, яке перебуває в іпотеці АТ «УкрСиббанк», з метою запобігання можливості незаконного його відчуження.

Згідно з ч.1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, а тому, з урахуванням встановлених вище обставин, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд клопотання без участі вказаних осіб.

Відповідно до ч.4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалося.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадках, передбачених пунктами 1-2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу та підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України відповідно.

Згідно із ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається із клопотання та доданих до нього документів, слідчим відділом Подільського УП ГУНП у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000306, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 366 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що невстановлені посадові особи AT «Укрсиббанк» розробили злочинний план, який полягав в умисному використанні своїх службових повноважень, з метою отримання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, всупереч інтересам AT «Укрсиббанк», з метою утворення штучної заборгованості по кредитам фізичних осіб в іноземній валюті, та подальшому заволодінню нерухомим майном позичальників через підконтрольні колекторські організації.

Вказане кримінальне провадження зареєстровано за заявою потерпілої ОСОБА_5 за фактом службового підроблення ряду документів при оформленні кредитної справи та документів, поданих до суду посадовими особами AT «Укрсиббанк» щодо виданого ОСОБА_6 кредиту.

Допитана в якості потерпілого ОСОБА_5 зазначила, що 07.05.2008 посадові особи AT «Украсиббанк», зловживаючи її довірою, переконали її у вигідності отримання нею кредиту, внаслідок чого нею було укладено договір №0 на отримання кредиту в іноземній валюті на суму 100 000 доларів США, шляхом зарахування його на поточний рахунок останньої. Однак фактично грошові кошти в іноземній валюті їй на рахунок зараховані не були, а згідно запропонованого банком курсу видані на руки у національній валюті України на суму 505 000, 00 грн., що спричинило нарахування відсотків на суму 39 633, 29 доларів США.

Крім того, з метою забезпечення кредиту ОСОБА_7 було передано в іпотеку AT «Укрсиббанк» належне їй нежитлове приміщення, розташоване за адресою АДРЕСА_1 .

Таким чином, наведене вище свідчить про те, що вказане нежитлове приміщення є об`єктом вчинення кримінально-протиправних дій.

Постановою старшого слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 від 04.08.2022 нежитлове приміщення, розташоване за адресою АДРЕСА_1 , визнане речовим доказом у кримінальному провадженні №0000306 від 03.08.2022.

Обґрунтованість клопотання слідчого підтверджується доданими до клопотання матеріалами кримінального провадження, зокрема, витягом з ЄРДР, заявою ОСОБА_5 про вчинене кримінальне правопорушення та залучення до провадження як потерпілого, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 , протоколами допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , постановою слідчого про визнання речовим доказом, витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, копією іпотечного договору, копією договору про надання споживчого кредиту.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя має достатні підстави вважати, що вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, також є достатні підстави вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, що є належною правовою підставою для арешту вказаного майна.

З огляду на положення ч.ч. 1, 2, 3 ст. 170 КПК України майно, яке відповідає критеріям, визначеним у p:/ ІНФОРМАЦІЯ_1 " title="Кримінальний процесуальний кодекс України; нормативно-правовий акт № 4651-VI від 13.04.2012">ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

У відповідності до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, враховує правову підставу для арешту майна , можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні , розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Із урахуванням встановлених обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що слідчим, у відповідності до ч.2 ст. 171 КПК України, доведено необхідність накладення арешту на вказане майно, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При розгляді клопотання слідчим суддею також враховується позиція власника майна ОСОБА_5 , яка просила накласти арешт на належне їй нежитлове приміщення, що підтверджується її письмовою заявою від 11.08.2022.

Крім того, на думку слідчого судді, на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання зникнення чи відчуження майна.

На підставі наведеного, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження нежитлового приміщення, яке розташоване за адресою АДРЕСА_1 та належить потерпілій ОСОБА_5 , а також збереження речових доказів, слідчий суддя вважає вірним застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, який суттєво не позначиться на інтересах власника та користувачів такого майна, а також інтересах інших осіб, із встановленням заборони розпоряджатись (вчиняти будь-які дії, спрямовані на відчуження майна, його реєстрацію або перереєстрацію) та користуватись вказаним майном, з метою забезпечення можливості органам досудового розслідування провести необхідний комплекс розшукових, слідчих та процесуальних дій для виконання завдань кримінального провадження, передбачених ч. 1 ст. 2 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170, 173, 175, 370 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000306, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 366 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на нежитлове приміщення, розташоване за адресою АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_5 .

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що згідно із частин 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1