Справа №295/4530/22
УХВАЛА
Іменем України
24.05.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання дізнавача СД Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 ,
погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 ,
про накладення арешту на майно,
подане у кримінальному провадженні №0000731 від 23.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України,

в с т а н о в и в:

Дізнавач СД Житомирського РУП ГУНП України в Житомирській області звернувся до слідчого судді із указаним клопотанням, в якому просить накласти арешт на предмет жовто-коричневого кольору, зовні схожий на ніж, з слідами бурого кольору, який вилучено 23.05.2022 до паперового конверту НПУ СУ та передано до камери зберігання речових доказів Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, що за адресою: м. Житомир, вул. Лесі Українки, 17, з метою запобігання приховування, пошкодження, псування, знищення, відчуження речових доказів.

У клопотанні вказано, що 22.05.2022 близько 23.00 год., за адресою: АДРЕСА_1 , невстановлена особа, під час конфлікту, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, спричинила тілесні ушкодження гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

За даним фактом 23.05.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань було внесено відомості за №0000731, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 125 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 22.05.2022 близько 23 години 20 хвилин, за адресою: АДРЕСА_1 між гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючим за адресою: АДРЕСА_2 та гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючим за адресою: АДРЕСА_3 виник словесний конфлікт, в ході якого ОСОБА_6 завдав удар, предметом зовні схожим на ніж, в ділянку шиї ОСОБА_5 , чим спричинив останньому тілесні ушкодження.

Дізнавачем Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області 23.05.2022 у період часу з 01 години 40 хвилин до 02 години 20 хвилин проведено огляд місця події, а саме в приміщенні службового кабінету №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, що за адресою: м.Житомир, вул. Лесі Українки, 17, під час якого громадянин ОСОБА_6 добровільно надав працівникам поліції для вилучення предмет, жовто-коричневого кольору, зовні схожий на ніж, з слідами бурого кольору, який згідно правил упакування було поміщено до паперового конверту НПУ СУ.

23.05.2022 дізнавачем СД Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, предмет жовто-коричневого кольору, зовні схожий на ніж, з слідами бурого кольору, визнано речовим доказом та з метою забезпечення його збереження в ході досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.
Дізнавач у судове засідання не з`явився, надав до клопотання заяву про розгляд без його участі, клопотання підтримав та просив його задовльнити.
Власник тимчасово вилученого майна ОСОБА_6 , у судове засідання не з`явився, через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання без його участі. Проти накладення арешту на його майно (ножа) не заперечував.
Згідно з приписами ч.1 ст.172 КПК України, неявка власника майна та слідчого не перешкоджає розгляду клопотання слідчим суддею.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя доходить наступного висновку.
Відповідно до ч.1 ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Частина перша ст. 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно з ч.11 ст.170 ЦПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.
Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СД Житомирського РУП ГУНП України в Житомирській області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесено 23.05.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000731, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.
Згідно з протоколом огляду місця події від 23.05.2022, за наслідками огляду старшим дізнавачем СД Житомирського РУП ГУНП України в Житомирській області ОСОБА_7 , громадянин ОСОБА_6 добровільно надав для вилучення ніж жовто-коричневого кольору, зі слідами бурого кольору.

Відповідно до постанови дізнавача СД Житомирського РУП ГУНП України в Житомирській області ОСОБА_3 , від 23.05.2022 про визнання предметів речовим доказом та передачу їх на зберігання, предмет жовто-коричневого кольору, зовні схожий на ніж, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні та поміщено до камери зберігання речових доказів Житомирського РУП ГУНП України в Житомирській області.

Під час вирішення клопотання слідчий суддя враховує обставини вчинення кримінального правопорушення, що вбачаються зі змісту доданих до клопотання наступних документів: витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, копії рапорту, копії протоколу огляду місця події від 23.04.2022, копії протоколів допиту потерпілого та свідка, які підтверджують, що зазначене в клопотанні майно може бути використане як докази фактів чи обставин, що підлягають встановленню під час кримінального провадження щодо розслідування злочину передбаченого ч.1 ст. 125 КК України; метою застосування даного виду забезпечення кримінального провадження є необхідність збереження речових доказів, недопущення їх втрати.
Враховуючи викладене, оскільки майно, на яке слідчий просить накласти арешт, є речовим доказом у кримінальному провадженні, з метою уникнення можливості його втрати, оцінивши розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя вважає за доцільне задовольнити подане клопотання.
Керуючись статтями 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на предмет жовто-коричневого кольору, зовні схожий на ніж, зі слідами бурого кольору, який вилучено 23.05.2022 в ході огляду місця події до паперового конверту та передано до камери зберігання речових доказів Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, що за адресою: м. Житомир, вул. Лесі Українки, 17.

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника майна і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1