Провадження № 1-кс/127/6278/22
У Х В А Л А
Іменем України
21 липня 2022 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого Відділу поліції №1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000517 від 31.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий Відділу поліції №1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області майор поліції ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000517 від 31.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, в якому просив накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою заборони її відчуження.

Клопотання мотивоване тим, що СВ Відділу поліції №1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000517 від 31.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 31.05.2022, близько 10.00 год., ОСОБА_5 перебував поряд із будинком АДРЕСА_2 , де у нього виник умисел на таємне викрадення чужого майна. Того ж дня, близько 10.30 год., ОСОБА_5 реалізуючи свій злочинний умисел, зайшов до першого під`їзду вищевказаного багатоквартирного будинку та піднявся на п`ятий поверх, де діючи умисно, протиправно, таємно, з корисливих мотивів, маючи на меті збагачення за рахунок чужого майна, за допомогою наявних у нього засобів для відкриття замків - відмичок, відчинив замки вхідних дверей та проник в середину квартири АДРЕСА_3 , яка належить ОСОБА_6 , звідки вчинив крадіжку годинника марки «Swatch», корпус якого в позолоті, ланцюжка, виготовленого із срібла з позолотою та підвіски, виготовленої із золота 585 проби у формі Державного Герба України у вигляді золотого тризуба, вагою близько 1,8 грам, які він знайшов у дерев`яній шкатулці на полиці шафи однієї з кімнат. Після чого, ОСОБА_5 з викраденим залишив приміщення квартири та попрямував до будинку АДРЕСА_4 , поряд з яким був зупинений та в подальшому затриманий працівниками поліції.

Внаслідок злочинних дій ОСОБА_5 заподіяв ОСОБА_6 матеріальної шкоди на загальну суму близько 4500 гривень.

31.05.2022, о 15.22 год., відомості про вчинене не кримінальне правопорушення, відповідно до вимог ч. 1 та ч. 4 ст. 214 КПК України, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000517, за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

31.05.2022, о 15.25 год., працівниками СКП Відділу поліції № 1 Вінницького РУП ГУ НП у Вінницькій області ОСОБА_5 , в порядку ст. 208 КПК України, затримано.

01.06.2022, о 14.35 год., встановивши наявність достатніх доказів для підозри особи у вчиненні злочину, відповідно до ст. ст. 40, 42, 208, 276, 277 та 278 КПК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Емба Мугоджарського району Актюбінської області Республіки Казахстан, проживаючого за адресою: АДРЕСА_5 , українця, громадянина України, не працюючого, не одруженого, з середньо - спеціальною освітою, раніше не судимого, повідомлено про те, що він підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємному викраденні чужого майна (крадіжці), поєднаній з проникненням у житло, вчиненій в умовах воєнного стану.

19.07.2022 до СВ Відділу поліції № 1 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області, в порядку ст. 220 КПК України, надійшло потерпілого ОСОБА_6 , в котрому він прохав з метою недопущення порушення його прав на відшкодування завданої йому матеріальної та моральної шкоди, звернутись до суду з клопотанням про накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_5 .

Згідно інформації з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, власником квартири АДРЕСА_1 являється ОСОБА_5 .

Таким чином, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) слідчий звернувся до суду з даним клопотанням та просив його задовольнити.

На підставі викладеного слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, та просив його задовольнити.

Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, однак 21.07.2022 звернувся до суду із заявою про розгляд клопотання у його відсутність, у якій також зазначив, що вказане клопотання останній підтримує в повному обсязі.

Власник майна - ОСОБА_7 в судове засіданн не викликався, відповідно до частини другої статті 172 КПК України, з метою забезпеченн арешту.

Суд вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність учасників процесу відповідно до вимог частини першої статті 172 КПК України.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи те, що учасники процесуальної дії в судове засідання не з`явились, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.

Суд, дослідивши вказане клопотання та додані документи, дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання, з огляду на таке.

Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з абзацом 2 частини першої статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. (ч. 2 ст. 170 КПК)
Відповідно до частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З матеріалів справи вбачається, що СВ Відділу поліції №1Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000517 від 31.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 31.05.2022, близько 10.00 год., ОСОБА_5 перебував поряд із будинком АДРЕСА_2 , де у нього виник умисел на таємне викрадення чужого майна. Того ж дня, близько 10.30 год., ОСОБА_5 реалізуючи свій злочинний умисел, зайшов до першого під`їзду вищевказаного багатоквартирного будинку та піднявся на п`ятий поверх, де діючи умисно, протиправно, таємно, з корисливих мотивів, маючи на меті збагачення за рахунок чужого майна, за допомогою наявних у нього засобів для відкриття замків - відмичок, відчинив замки вхідних дверей та проник в середину квартири АДРЕСА_3 , яка належить ОСОБА_6 , звідки вчинив крадіжку годинника марки «Swatch», корпус якого в позолоті, ланцюжка, виготовленого із срібла з позолотою та підвіски, виготовленої із золота 585 проби у формі Державного Герба України у вигляді золотого тризуба, вагою близько 1,8 грам, які він знайшов у дерев`яній шкатулці на полиці шафи однієї з кімнат. Після чого, ОСОБА_5 з викраденим залишив приміщення квартири та попрямував до будинку АДРЕСА_4 , поряд з яким був зупинений та в подальшому затриманий працівниками поліції.

Внаслідок злочинних дій ОСОБА_5 заподіяв ОСОБА_6 матеріальної шкоди на загальну суму близько 4500 гривень.

01.06.2022 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про те, що він підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємному викраденні чужого майна (крадіжці), поєднаній з проникненням у житло, вчиненій в умовах воєнного стану.

Обґрунтовуючи клопотання слідчим зазначається, що 19.07.2022 до СВ Відділу поліції № 1 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області, в порядку ст. 220 КПК України, надійшло потерпілого ОСОБА_6 , в котрому він прохав з метою недопущення порушення його прав на відшкодування завданої йому матеріальної та моральної шкоди, звернутись до суду з клопотанням про накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_5 .

Як слідує з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна №302521407 від 10.06.2022, квартиру АДРЕСА_1 належить ОСОБА_5 .

Як слідує з матеріалів кримінальноо провадження, розмір завданої шкоди потерпілому складає 4500,00 грн., який складається з вартості викраденого майна.

В той же час, з позовної заяви потерпілого ОСОБА_6 до відповідача ОСОБА_5 вбачається, що позивачем заявлено до відшкодування 50000 грн. моральної шкоди, при цьому розмір моральної шкоди в позовній заяві ніяким чином не обгрунтовано.

В той же час, слідчий звернувся до суду із клопотанням про арешт майна на квартиру АДРЕСА_1 , ринкова вартість якої є значно вищою за 50000 грн., що є загальновідомим фактом.

Як уже зазначалося вище, відповідно до пунктів 4-6 частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Таким чином, враховуючи розмір завданої матеріальної шкоди, розумність та співрозмірність обмеження права власності та наслідки арешту для підозрюваного слідчий суддя приходить до висновку що накладення арешту на квартиру є не співрозмірним із шкодою завданою потерпілому.

Відповідно до частини першої статті 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання про арешт майна.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167, 170, 172, 173, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання старшого слідчого Відділу поліції №1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000517 від 31.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України, відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя