Справа №:755/7095/19
Провадження №: 1-кс/755/1235/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"15" серпня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

судді: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в м. Києві заяву обвинуваченого ОСОБА_3 , про відвід судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 4 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364-1, ч. 2 ст. 366 КК України, -

в с т а н о в и в:

Обвинувачений ОСОБА_3 звернувся із заявою про відвід судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 4 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364-1, ч. 2 ст. 366 КК України.

У судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, повідомлявся належним чином, надіслав клопотання в якому просив слухати клопотання в його відсутність.

Інші учасники в судове засідання не з`явилися, повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомлена про судове засідання згідно вимог ст. 135 КПК України, не з`явилася, правом подати письмові пояснення не скористалась.

Враховуючи вимоги ст. ст. 22, 26 та 81 КПК України, вважаю за можливе розглянути заяву про відвід у відсутність осіб, що не з`явилися, і приходжу до наступних висновків.

У провадженні судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 перебуває кримінальне провадження № 0010724 від 31.07.2017 року за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364-1, ч. 2 ст. 366 КК України.

21.07.2022 року, до Дніпровського районного суду м.Києва надійшло клопотання обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 .

Відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу судді його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Згідно положень ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами йому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Відвід повинен бути вмотивованим.

Положеннями ст.75, ст.76 КПК України визначено чіткий перелік підстав, за яких суддя не може брати участь у кримінальному провадженні.

Заяву про відвід обвинувачений ОСОБА_3 мотивує тим, що суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 є упередженою та не об`єктивною до сторони захисту у кримінальному провадженні № 0010724 від 31.07.2017 року за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364-1, ч. 2 ст. 366 КК України. Зокрема, дії судді під час проведення підготовчого судового засідання.

Вказане свідчить про упереджене ставлення судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 до обвинуваченого та ставить під сумніви її безсторонність.

Разом з цим, під час судового розгляду даної заяви за наданими суду матеріалами, не встановлено наявності певної особистої заінтересованості судді, певних її прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін. Крім того, аналогічні обставини досліджувались судом при розгляді клопотання про відвід судді ОСОБА_5 06.10.2021 року та прийнято рішення про відмову в задоволенні клопотання.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року, у справі №5-15п12).

Відповідно до ст. 22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно ж ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Таким чином, вважаю, що заявником в силу принципу змагальності сторін не доведено обґрунтованості заявленого відводу та не доведено упередженості судді ОСОБА_4 , що унеможливлювало б постановлення нею об`єктивного судового рішення, та як наслідок встановлено, що підстави згідно вимог кримінального процесуального закону України для відводу судді відсутні.

Керуючись ст. ст.1-2, 7-29, 75-76, 80-81, 369-372 КПК України, суддя,-

у х в а л и в:

В задоволені заяви обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 4 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364-1, ч. 2 ст. 366 КК України - відмовити.

Копію ухвали направити для відома судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 .

Ухвала оскарження не підлягає.

Суддя ОСОБА_1