Справа № 991/2252/22
Провадження 1-кс/991/2270/22
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
05 липня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , дослідивши скаргу представника ГО «Платформа Громадський контроль» на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

04 липня 2022 року слідчому судді надійшла вказана вище скарга представника ГО «Платформа Громадський контроль», яка на підставі протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 04.07.2022 була передана на розгляд слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 .

Вказана скарга обґрунтована тим, що 18.05.2022 головою ГО «Платформа Громадський контроль» подано заяву про можливе вчинення кримінального правопорушення, а саме розкрадання бюджетних коштів посадовими особами КП «Дніпровський електротранспорт» Дніпровської міської ради.
Особа, яка подала скаргу зазначає, що відповідну заяву отримано уповноваженою особою Національного антикорупційного бюро України 31 травня 2022 року, однак всупереч статті 214 КПК України, відомості, викладені в заяві про кримінальне правопорушення, протягом 24 годин не внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Таким чином, представник скаржника вважає, що допущено бездіяльність та просить зобов`язати посадових осіб Національного антикорупційного бюро України внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення, викладені у відповідній заяві від 18 травня 2022 року.
Крім того, у поданій скарзі представник скаржника просить поновити строк на оскарження бездіяльності посадових осіб НАБУ на невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР. В обґрунтування підстав для поновлення скаржник вказує на нетривалий час, що був ним пропущений, воєнний стан в Україні, що ускладнює роботу всіх державних установ та громадських організацій, а також відсутність можливих негативних наслідків, у разі поновлення строку.

Дослідивши скаргу та долучені до неї матеріали, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Зокрема, Главою 26 КПК України передбачена можливість особи оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування до слідчого судді.
Згідно з п. 1 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
У своїй скарзі представник ГО «Платформа Громадський контроль» зазначає про недотримання уповноваженими особами Національного антикорупційного бюро України вимог ст. 214 КПК України стосовно поданої заяви про вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання повідомлення про вчинення кримінального правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, а також через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
З поданої скарги вбачається, що заява голови ГО «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_2 про можливе вчинення кримінального правопорушення від 18 травня 2022 року була направлена засобами поштового зв`язку «Укрпошта». У вказаній скарзі, представник ГО стверджує, що заява про вчинення кримінального правопорушення отримана уповноваженими особами НАБУ 31.05.2022, зазначаючи трекінговий номер поштового відправлення вказаної заяви 0800.
Отже, з урахуванням вимог ч. 1 ст. 214 КПК України, обов`язок щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань в цьому випадку мав бути виконаний протягом 24 годин з моменту отримання такого повідомлення, тобто не пізніше 01 червня 2022 року.
За змістом ч.1 ст. 304 КПК України, у разі невиконання вказаного обов`язку у встановлений законом строк, особа може оскаржити відповідну бездіяльність протягом десяти днів з моменту її допущення.
Тобто, з урахуванням приписів ст. 214 КПК України, десятиденний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, у який закінчився перебіг 24-годинного строку для внесення відомостей про кримінальне правопорушення.
Застосовуючи вказані положення КПК України до описаних у скарзі обставин, та враховуючи, що відомості за поданою скаргою мали бути внесені не пізніше 01 червня 2022, скаржник мав можливість подати відповідну скаргу, починаючи з 02 червня 2022 року та до 11 червня 2022 року включно.
Водночас, з поданих матеріалів, слідчим суддею встановлено, що вказана скарга на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України направлена до Вищого антикорупційного суду лише 28 червня 2022 року (що підтверджується відомостями за результатами відстеження за трекінговим номером поштового відправлення, який міститься на конверті, долученого до скарги). Таким чином, слідчий суддя встановив, що заявником пропущено строк на звернення зі скаргою на відповідну бездіяльність.
Водночас, представник скаржника у своїй скарзі просить суд поновити строк на оскарження, посилаючись на нетривалість строку пропуску, введений в Україні воєнний стан, що ускладнив роботу державних органів та громадських організацій, а також відсутність можливих негативних наслідків, у разі поновлення строку.
За змістом ч. 1 ст. 117 КПК України, поновленню підлягає лише строк, який був пропущений із поважних причин.
При цьому, КПК України не передбачає чіткий перелік обставин, що належать до поважних причин пропуску процесуального строку і можуть бути підставою для його поновлення.
Разом з тим, виходячи з системного тлумачення положень КПК України (ч. 3 ст. 37, ст. 138, п. 1 ч. 1 ст. 232, п. 1 ч. 1 ст. 336), під поважними причинами пропуску процесуального строку слід розуміти фактичні обставини, які: (1) об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волі особи, яка пропустила строк; (2) виникли та/або існували протягом строку, передбаченого КПК для вчинення процесуальної дії; (3) безпосередньо унеможливили або істотно ускладнили можливість вчинення процесуальних дій у визначений КПК строк; (4) підтверджуються належними доказами. Таке визначення поважних причин пропуску строку відповідає усталеній судовій практиці Верховного Суду (судові рішення Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 28.01.2021 у справі № 201/1156/18, від 05.03.2020 у справі № 367/5629/16-к, від 30.09.2019 у справі № 635/4248/16-к, від 11.06.2019 у справі № 373/1742/15-к, від 11.06.2019 у справі № 523/11081/17).
Таким чином, слідчий суддя має встановити, чи існують поважні причини пропуску заявником процесуального строку, встановленого ч. 1 ст. 304 КПК України, які б могли бути підставою для його поновлення.
Дослідивши подану скаргу та додатки до неї, слідчий суддя приходить до висновку, що причини, через які скаржником пропущено строк на оскарження є неповажними.
Так, обґрунтовуючи поважність причин пропуску на оскарження, скаржник посилається на наявність в Україні воєнного стану, який згідно з Указом Президента України 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» введений з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року та був продовженим, зокрема востаннє Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №341/2022 від 17.05.2022 , з 25 травня 2022 року ще на 90 діб.
Водночас, слідчий суддя вважає, що наявність режиму воєнного стану не може слугувати самостійною причиною поважності пропуску строку, у разі якщо не наведено обставин, які в силу існування такого правового режиму, вплинули на неможливість виконання дій у передбачений законом строк. Так, заявником не наведено жодних об`єктивних обставин та відповідно не надано доказів, що унеможливили оскарження бездіяльності у передбачений строк. Зокрема, заявник не посилається на труднощі відправлення такої скарги через військові дії на території всієї України, відсутності у його розпорядженні відомостей про отримання уповноваженими особами НАБУ відповідної заяви чи інших обставин, які б об`єктивно унеможливили оскаржити таку бездіяльність.
Крім того, заявник також вказує, що пропущений скаржником строк підлягає поновленню у зв`язку із відсутністю можливих негативних наслідків, у разі такого поновлення. Вказаний довід в обґрунтування поважності причин пропуску строку для оскарження, слідчий суддя вважає неспроможним, оскільки КПК України визначено конкретний строк для вчинення дій, а саме 10 днів, якого, на думку законодавця достатньо для визначення та обрання особою подальшого процесуального реагування на бездіяльність посадової особи, зокрема щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР .
Також у своїй скарзі, представником зазначається, що вказана скарга була надіслана до Вищого антикорупційного суду ще 24.06.2022 за допомогою сервісу «Електронний суд», однак з невідомих скаржнику технічних причин, вказана скарга не була прийнята та розглянута. Однак, враховуючи, що слідчим суддею встановлено, що кінцевим строком для подачі вказаної скарги було 11 червня 2022, дії скаржника після вказаної дати не можуть братися до уваги.
Таким чином, слідчим суддею встановлено, що скаргу подано з пропуском десятиденного строку на її подання, а заявник не навів будь-яких відомостей щодо існування протягом вказаних десяти днів (з 02.06.2022 по 11.06.2022) об`єктивно непереборних обставин, що унеможливили своєчасне подання ним скарги, з огляду на що слідчий суддя констатує відсутність підстав для поновлення процесуального строку.
За змістом ч. 2 ст. 304 КПК України, такі обставини мають наслідком повернення скарги.
Таким чином, враховуючи, що скарга представника ГО «Платформа Громадський контроль», направлена до Вищого антикорупційного суду з пропуском строку, передбаченого на оскарження бездіяльності уповноважених осіб, а підстави для його поновлення відсутні, вказана скарга підлягає поверненню.
Керуючись статтями 117, 214, 303, 304, 306, 309, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

1.У задоволенні заяви про поновлення пропущеного процесуального строку на оскарження бездіяльності уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України - відмовити.
2.Скаргу представника ГО «Платформа Громадський контроль» на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, повернути особі, яка її подала.

3.Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

4.Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду впродовж п`яти днів з дня отримання її копії. Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі її подання ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

5.Роз`яснити особі, які подала скаргу, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1