Єдиний унікальний номер 938/162/22
Судове провадження № 1-кс/938/26/22
УХВАЛА
про розгляд клопотання про арешт майна

24 березня 2022 року селище Верховина

Слідчий суддя Верховинського районного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши клопотання дізнавача СД Верховинського районного відділення поліції Головного управління Національної поліції в Івано-Франківській області ( далі - СД Верховинського РВП ГУНП в Івано-Франківській області) ОСОБА_4 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні начальником Верховинського відділу Косівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000018 від 13.03.2022 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
Дізнавач СД Верховинського РВП ГУНП в Івано-Франківській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Верховинського районного суду Івано-Франківської області із клопотанням про накладення арешту з метою збереження речового доказу шляхом заборони відчуження, розпорядження та/або користування майном, а саме:на светр сірого кольору, на передній поверхні якого мається просякла в тканину речовина бурого кольору (РБК), футболка коричневого кольору, на якій на передній поверхні зліва мається орнамент помаранчевого та чорного кольору, а також мається в нижній частині просякла в тканину РБК.

Подане клопотання обґрунтовує тим, що сектором дізнання Верховинського РВП ГУ НП в Івано-Франківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000018 від 13.03.2022року. розпочатому за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що 12.03.2022 року біля 14:00 годин, невідома особа, перебуваючи неподалік магазину «ВайФай» розміщеного в селі Красник Верховинського району Івано-Франківської області, на грунті раптово виниклих неприязних відносин нанесла ОСОБА_5 , одного удару гострим предметом в область живота, чим спричинила тілесне ушкодження у вигляді порізу.

21 березня 2022 року потерпілим в кримінальному провадженні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителем села Ільці присілок Затінок Верховинського району добровільно видано працівникам Верховинського РВП одяг, в якому він був одягнений під час спричинення йому тілесних ушкоджень, а саме: светр сірого кольору, на передній поверхні якого мається просякла в тканину речовина бурого кольору (РБК), футболка коричневого кольору, на якій на передній поверхні зліва мається орнамент помаранчевого та чорного кольору, а також мається в нижній частині просякла в тканину РБК.

У зв`язку із тим, що вищевказаний одяг може бути використано як доказ під час кримінального провадження, а тому враховуючи викладене та зважаючи на те, що він має значення речового доказу для кримінального провадження, 21.03.2022 року вищевказаний одяг залучено до матеріалів кримінального провадження, як речовий доказ.

Зважаючи на вищевикладене та враховуючи те, що добровільно виданий ОСОБА_5 одяг зберіг на собі сліди кримінального правопорушення та відповідно до ст. 98 КПК України, є речовим доказом фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Дізнавач у судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи належний чином повідомлений (а.с.11), подав заяву, в якій просить вказане клопотання розглядати без його участі, зазначивши, що клопотання підтримує (а.с. 8).
Третя особа, щодо майна якого вирішується питання про накладення арешту на майно, ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи належним чином повідомлений (а.с. 13).
Неприбуття вищевказаних осіб в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання ( ч.1 ст.172 КПК України).
Слідчий суддя, перевіривши відповідність вказаного клопотання вимогам ст. 171 КПК України, приходить до такого висновку.

Зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Із клопотанням про накладення арешту на майно звернувся дізнавач, який згідно з ч. 2 ст. 40-1 КПК України при здійсненні дізнання, що є формою досудового розслідування, в якій здійснюється розслідування кримінальних проступків, наділяється повноваженнями слідчого та уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі й про накладення арешту на майно.

Встановлено, що майно, на яке дізнавач просить накласти арешт у клопотанні, добровільно видано 21.03.2022 року (а.с. 6 ).
Із вказаним клопотання дізнавач звернувся до суду 22.03.2022 року, тобто на наступний робочий день, в результаті чого дотримано вимоги ч. 5 ст. 171 КПК України, згідно з якою клопотання про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якого його було вилучено.
Отже, клопотання про арешт майна подане у строки, передбачені кримінально-процесуальним законом.
Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження (ч. 1 ст. 170 КПК України). Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів ( п.1 ч.2 ст.170 КПК України) та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, якими характеризується речовий доказ (ч.3 ст.170 КПК України).
Встановлено, що 13.03.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості за №0000018 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, та розпочато досудове розслідування (а.с.3).

Як вбачається з матеріалів, долучених до даного клопотання, власником/володільцем майна, щодо якого вирішується питання про арешт, є ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 .
21.03.2022 року добровільно виданий ОСОБА_5 одяг, в якому він був одягнений під час спричинення йому тілесних ушкоджень, а саме: светр сірого кольору, на передній поверхні якого мається просякла в тканину речовина бурого кольору (РБК), футболка коричневого кольор,у на якій на передній поверхні зліва мається орнамент помаранчевого та чорного кольору, а також мається в нижній частині просякла в тканину РБК, залучено речовим доказом по кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000018 від 13.03.2022 року (а.с. 5).

Отже, органом досудового розслідування поза розумним сумнівом доведено наявність достатніх підстав вважати, що вказане майно є речовим доказом, оскільки зберегло на собі сліди вчиненого злочину і може бути використане як доказ у кримінальному провадженні, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, якими характеризується речовий доказ.
Окрім цього, органом досудового розслідування доведено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 170 КПК України. Зокрема, майно має ознаки речового доказу, з метою проведення експертиз та встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні, вказану річ важливо зберегти у стані, якому вона знаходилася на час вилучення, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на вказане вище майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.
Слідчий суддя враховує, що накладення арешту на зазначене майно для кримінального провадження має вагоме значення як речового доказу, яке зберегло на собі його сліди та сам по собі мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, унеможливить знищення слідів, залишених на них, що в подальшому дозволить провести ряд судових експертиз.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 167,170-173, 309 КПК України, -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт з метою збереження речового доказу на добровільно виданий ОСОБА_5 одяг, в якому він був одягнений під час спричинення йому тілесних ушкоджень, а саме: на светр сірого кольору, на передній поверхні якого мається просякла в тканину речовина бурого кольору (РБК), футболка коричневого кольору, на якій на передній поверхні зліва мається орнамент помаранчевого та чорного кольору, а також мається в нижній частині просякла в тканину РБК, з забороною відчуження, розпорядження та/або користування вказаним майном особами, які наділені правами на вищевказані дії.
Виконання та контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на дізнавача СД Верховинського РВП ГУНП в Івано-Франківській області ОСОБА_4 .
Роз`яснити, що відповідно до вимог ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково, якщо буде доведено, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Наталія ЧЕКАН