Справа № 694/1042/22
провадження № 1-кс/694/393/22
УХВАЛА

про арешт майна

21.06.2022 року м. Звенигородка
Слідчий суддя Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Звенигородка клопотання начальника Тальнівського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000214 від 06.05.2022,
в с т а н о в и в:

21.06.2022 року начальник Тальнівського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, в якому просить накласти арешт на земельну ділянку, кадастровий № :01:001:0969, площею 0,9767 га, яка знаходиться в адміністративних межах с. Гордашівка, Звенигородського району, Черкаської обл., яка на праві приватної власності належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою. АДРЕСА_1 та фактично проживає в АДРЕСА_2 , у вигляді заборони розпоряджатися будь-яким чином цим майном, використовувати його та вчиняти будь-яких дії по відчуженню і зміні власників цього майна, з метою погашення завданої шкоди.
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що за вказаним фактом сектором дізнання Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, 06.05.2022 року було внесено відомості до ЄРДР за номером 0000214 за ч.1 ст.249 КК України.
06.05.2022 року близько о 06:40 години, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , маючи намір на незаконне зайняття рибним добувним промислом, діючи умисно, знаходячись на річці Гірський Тікич, в адміністративних межах с. Гордашівка, Звенигородського району, Черкаської області, за допомогою забороненого сіткоснастевого знаряддя лову - рибальської сітки виготовленої з мисинового матеріалу (сітка Корейка), довжиною 35 м та розміром вічок 20х20мм, висотою 1,5м.у кількості 1 одиниці, на саморобному човні з веслом, займався не законним рибним добувним промислом, під час якого виловив: 34 особини виду краснопірки вартістю 1564 грн. за одну особину на суму коштів 53176 грн., 1 особина окунь вартістю 3162 грн., 1 особина виду товстолоб вартістю 3638 грн.,1 особини верховоди вартістю 85 грн., та рак у кількості одиниці вартістю 3332 грн. Всього ОСОБА_4 виловив риби на загальну суму 63393 грн.
Внаслідок вчинення кримінального проступку, протиправними діями ОСОБА_4 , державі завдано шкоду на суму 63393 грн., проте в добровільному порядку завдану державі шкоду не відшкодовано.
Згідно відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно у ОСОБА_4 у власності є земельна ділянка , кадастровий № :01:001:0969, площею 0,9767 га, яка розташована в адміністративних межах с. Гордашівка, Звенигородського району, Черкаської обл.
Приймаючи до уваги, що ОСОБА_4 було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 249 КК України, що завдало істотної шкоди державі на сумі 63393 грн., яке на даний час не відшкодоване, а тому виникла необхідність у накладенні арешті на вищевказану земельну ділянку, для погашення заборгованості по позовній заяві Тальнівського відділу Звенигородської окружної прокуратури.
Прокурор Тальнівського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився. Подав заяву про розгляд клопотання без його участі. Просить клопотання задоволити. До заяви додав копію цивільного позову та державного акту на право власності на земельну ділянку, що підтверджує право власності ОСОБА_4 на вказану земельну ділянку.
ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі.
За наведених обставин, слідчий суддя вирішив за можливе розглядати дане клопотання без участі слідчого та власника майна.
Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 107 КПК України, рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. За клопотанням учасників процесуальної дії застосування технічних засобів фіксування є обов`язковим. Фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, за виключенням вирішення питання про проведення негласних (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Клопотань від учасників процесуальної дії про застосування технічних засобів фіксування не надходило, відтак фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до положень КПК України, вирішуючи питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у кожному випадку розгляду відповідних клопотань слідчі судді зобов`язані: сумлінно і принципово здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, діяти у межах і відповідно до вимог закону; перевіряти наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, з`ясовувати можливість досягнення мети, на яку посилається автор клопотання, без застосування цих заходів.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою відшкодування шкоди , завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України).
Положеннями ч. 6 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Як встановлено в ході судового розгляду клопотання, прокурором було подано позовну заяву про відшкодування матеріальної шкоди, завданої в результаті кримінального правопорушення, у якій останній просив стягнути з ОСОБА_4 завдану за шкоду, заподіяну ним внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, які підлягають зарахуванню до спеціального фонду охорони навколишнього природного середовища Тальнівської міської ради у сумі 63393,00 коп.
Також встановлено, що підозрюваному ОСОБА_4 належить нерухоме майно, належність якого саме підозрюваному підтверджена належними та допустимими доказами, а саме:
- земельна ділянка, кадастровий № :01:001:0969, площею 0,9767 га, яка знаходиться в адміністративних межах с. Гордашівка, Звенигородського району, Черкаської обл., цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.
Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому КПК України порядку в т.ч. на рухоме чи нерухоме майно.
При вирішенні клопотання слідчий суддя враховує мотиви клопотання та обґрунтування його слідчим, склад майна, на яке слідчий просить накласти арешт, потреби досудового розслідування, правову підставу для арешту. На підставі вищевикладеного, з метою забезпечення можливого відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення (цивільний позов), слідчий суддя клопотання слідчого вважає підставним та таким, що підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст.131, 170-173 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання начальника Тальнівського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_6 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000214 від 06.05.2022 задовольнити.

Накласти арешт на нерухоме майно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого в АДРЕСА_2 , у вигляді земельної ділянки, кадастровий № :01:001:0969, площею 0,9767 га, яка знаходиться в адміністративних межах с. Гордашівка, Звенигородського району, Черкаської області, у вигляді заборони розпоряджатися будь-яким чином цим майном, використовувати його та вчиняти будь-яких дії по відчуженню і зміні власників цього майна, з метою погашення завданої шкоди.
Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.
Роз`яснити, що згідно із частинами 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали буде виготовлено 24.06.2022.

Слідчий суддя ОСОБА_1