ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2022 року

м. Хмельницький

Справа № 688/1819/21

Провадження № 11-сс/4820/382/22

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Хмельницького апеляційного суду в складі:

судді-доповідача ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря

судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

скаржника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хмельницькому та в режимі відеоконференції матеріали провадження, за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 28 липня 2022 року,

в с т а н о в и л а :
20 липня 2022 року ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді місцевого суду з скаргою на постанову дізнавача СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_7 від 23 травня 2022 року про закриття кримінального провадження №0000123 від 01 травня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України.

У своїй скарзі ОСОБА_6 посилався на те, що СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області здійснювалось досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000123 від 01 травня 2020 року по фактам підробки документації із землеустрою. 23 травня 2022 року дізнавач СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_7 виніс постанову про закриття кримінального провадження №0000123 від 01 травня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України, в зв`язку з відсутністю в діях невстановленої досудовим розслідуванням особи складу кримінального правопорушення. Крім того, дізнавач не вчинив жодної дії, спрямованої на всебічне, повне і неупереджене дослідження обставин кримінального правопорушення. Висновок дізнавача СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_7 у постанові про закриття кримінального провадження від 23 травня 2022 року про те, що між ОСОБА_6 та ОСОБА_8 виник цивільно-правовий спір з приводу земельної ділянки, для вирішення якого необхідно звернутися до суду, є суб`єктивною думкою і не ґрунтується на нормах матеріального та кримінального провадження. Тому, просив скасувати постанову дізнавача СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_7 від 23 травня 2022 року про закриття кримінального провадження №0000123 від 01 травня 2020 року.

Ухвалою слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 28 липня 2022 року відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_6 на постанову дізнавача СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_7 від 23 травня 2022 року про закриття кримінального провадження №00000123 від 01 травня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України.

Слідчий суддя місцевого суду мотивував своє рішення тим, що будь-яких нових доказів, які б давали підстави для скасування постанови про закриття кримінального провадження матеріали скарги не містять, а дізнавач ОСОБА_7 , приймаючи рішення про закриття кримінального провадження, оцінив зібрані в кримінальному провадженні докази з точки зору достатності та взаємозв`язку і прийняв відповідне обґрунтоване процесуальне рішення щодо закриття вказаного кримінального провадження.

У апеляційній скарзі ОСОБА_6 просив скасувати ухвалу слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду від 28 липня 2022 року та постановити нову ухвалу, якою скасувати постанову дізнавача про закриття кримінального провадження.

Уважав, що ухвала слідчого судді місцевого суду не відповідає вимогам ст.370 КПК України щодо законності, обґрунтованості і вмотивованості судового рішення.

Зазначав, що слідчий суддя необґрунтовано відхилив усі його доводи щодо правомірності його позиції, що під час виготовлення та затвердження технічної документації були допущені зловживання, які призвели до порушення його прав.

Окрім того, на його думку, прийняті рішення як органом досудового розслідування так і слідчим суддею місцевого суду не відповідають вимогам ч.2 ст.91 та ст.94 КПК України тому що не ґрунтуються на всебічному, повному та не упередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження та їх оцінці в сукупності.

Таким чином, посилався на те, що було порушено загальні засади кримінального провадження, верховенства права, законності, рівності перед законом і судом, доступу до правосуддя та обов`язковості судових рішень, змагальності сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, безпосередності дослідження показань, речей і документів.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду з викладом змісту судового рішення та доводів апеляційної скарги; скаржника ОСОБА_6 на підтримання доводів апеляційної скарги; заперечення прокурора ОСОБА_5 проти апеляційної скарги; перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про таке.

Установлено, що СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000123, відомості про яке 01 травня 2022 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі ухвали слідчого судді Ізяславського районного суду Хмельницької області від 30 квітня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушенні, передбаченого ч.1 ст.358 КК України, за фактом підробки підписів на документах, пов`язаних із виготовленням технічної документації на земельну ділянку.

В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_6 належить земельна ділянка площею 2,1736 га, розташована на території Ріпківської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області, цільове призначення якої визначено для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

30 березня 2016 року ОСОБА_6 звернувся із заявою до ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення йому сусідньої земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності орієнтовною площею 1,2 га, з метою подальшої передачі безоплатно у власність для ведення особистого селянського господарства за межами населених пунктів Ріпківської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області.

Наказом ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області від 11 травня 2016 року № 22-11339-СГ надано дозвіл ОСОБА_6 на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність; місце розташування об`єкту землеустрою: за межами населених пунктів Ріпківської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області :02:007), орієнтовний розмір земельної ділянки 1,2000 га; із цільовим призначенням - для ведення особистого селянського господарства (01.03).

Наказом ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області від 02 липня 2016 року № 22- 16472-СГ на підставі заяви ОСОБА_6 від 09 червня 2016 року внесено зміни до наказу ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області від 11 травня 2016 року № 22-11339-СГ, а саме: абзац третій пункту 1 наказу викладено в такій редакції: «орієнтовний розмір земельної ділянки - 2,0000 га».

22 січня 2016 року до ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області звернувся учасник АТО ОСОБА_8 із заявою про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності орієнтовною площею 2 га, з метою подальшої передачі безоплатно у власність для ведення особистого селянського господарства за межами населених пунктів Ріпківської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області.

Наказом ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області від 26 лютого 2016 року № 22-4104-СГ надано дозвіл ОСОБА_8 на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність; місце розташування об`єкту землеустрою: за межами населених пунктів Ріпківської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області :02:007), орієнтовний розмір земельної ділянки 2,0000 га; із цільовим призначенням - для ведення особистого селянського господарства.

У подальшому ФОП ОСОБА_9 на замовлення ОСОБА_8 розроблено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки з кадастровим номером :02:007:0876 у власність для ведення особистого селянського господарства.

Відповідно до витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку № НВ-016 від 01 червня 2016 року на підставі проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок Відділом в Ізяславському районі Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області зареєстровано земельну ділянку площею 2,000 га з кадастровим номером :02:007:0876.

Згідно з наказом від 08 липня 2016 року № 22-17224-СГ затверджено проект землеустрою та надано у власність ОСОБА_8 земельну ділянку площею 2,0000 га (кадастровий номер :02:007:0876) для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, яка розташована за межами населених пунктів Ріпківської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області.

Встановлено, що після отримання дозволу на розроблення проекту землеустрою ОСОБА_10 будь-яких дій, спрямованих на його розроблення, не вчинив, а земельна ділянка (кадастровий номер :02:007:0876) сформована на підставі технічної документації, складеної на замовлення ОСОБА_8 .

У липні 2019 року ОСОБА_10 звернувся з позовом до ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області, ОСОБА_8 , в якому із урахуванням уточнених позовних вимог позивач просив:

визнати протиправними дії ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області щодо передачі земельної ділянки площею 2 га, що розташована за межами населених пунктів Ріпківської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області, у власність іншим особам;

скасувати наказ від 08 липня 2016 року № 22-17224-СГ про затвердження документації із землеустрою та надання у власність ОСОБА_8 земельної ділянки площею 2 га (кадастровий номер 682218300:02:007:0876) для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, яка розташована за межами населених пунктів Ріпківської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області;

визнати недійсним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 10 серпня 2016 року, індексний номер 30871287, прийняте державним реєстратором Ізяславської районної державної адміністрації Хмельницької області ОСОБА_11 , на земельну ділянку площею 2 га (кадастровий номер 682218300:02:007:0876);

скасувати запис про державну реєстрацію прав на нерухоме майно та їх обтяжень за ОСОБА_8 на земельну ділянку площею 2 га (кадастровий номер 682218300:02:007:0876).

Рішенням Ізяславського районного суду Хмельницької області від 12 червня 2020 року, залишеним без змін постановою Хмельницького апеляційного суду від 02 листопада 2020 року, у задоволенні позову відмовлено.

Судові рішення мотивовані тим, що позов може бути задоволений лише у випадку встановлення факту порушення, невизнання або оспорення відповідачами прав, свобод чи інтересів позивача. Разом з тим, оспорюючи виділення спірної земельної ділянки у власність ОСОБА_8 , ОСОБА_12 не надав доказів наявності у нього будь-якого речового права щодо такої земельної ділянки, яке підлягає судовому захисту, оскільки отримання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки не означає наявності позитивного рішення про надання її у власність. При цьому суди встановили, що після отримання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність ОСОБА_6 будь-яких дій, спрямованих на його розроблення, не вчинив. Доводи ОСОБА_6 щодо непогодження ним меж належної ОСОБА_8 земельної ділянки суди відхилили з посиланням на те, що підписання акта погодження меж самостійного значення не має, воно не призводить до виникнення, зміни або припинення прав на земельну ділянку, а непогодження суміжним землекористувачем меж земельної ділянки не є підставою для прийняття органом місцевого самоврядування рішення про відмову у затвердженні технічної документації та передачі земельної ділянки у власність.

22 грудня 2021 року Верховний Суд, відмовляючи у задоволенні касаційної скарги ОСОБА_6 , звернув увагу на правову позицію Великої Палати Верховного Суду, що рішення про надання дозволу па розробку проекту землеустрою не є правовстановлюючим актом і не гарантує особі чи невизначеному колу осіб набуття права власності чи користування на земельну ділянку (постанова від 17 жовтня 2018 року у справі № 380/624/16 (провадження № 14-301цс18). Крім того, зазначив, що за наявності двох або більше бажаючих отримати земельну ділянку державної чи комунальної власності у власність при безоплатній передачі земельних ділянок в межах встановлених норм (стаття 121 ЗК України), першочергове право на таке отримання має особа, на підставі проекту землеустрою якої сформована відповідна ділянка, якщо для цього відсутні законні перешкоди (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 31 травня 2021 року у справі № 450/2477/19 (провадження № 61-17933св20).

Верховним Судом було зазначено, що стадія погодження меж земельної ділянки при виготовленні землевпорядної документації є допоміжною. Погодження меж полягає у тому, щоб суміжнику було запропоновано підписати відповідний акт. Якщо він відмовляється це робити, орган, уповноважений вирішувати питання про приватизацію ділянки по суті, повинен виходити не із самого факту відмови від підписання акта, а із мотивів відмови. Якщо такими мотивами є виключно неприязні стосунки - правового значення вони не мають. У разі виникнення спору сама по собі відсутність погодження меж не є підставою для того, щоб вважати прийняте рішення про приватизацію незаконним. Підписання акта погодження меж самостійного значення не має, воно не призводить до виникнення, зміни або припинення прав на земельну ділянку, як і будь-яких інших прав у процедурі приватизації. Непогодження меж земельної ділянки із суміжними власниками та землекористувачами не може бути підставою для відмови відповідної місцевої ради в затвердженні технічної документації, за умови правомірних дій кожного із землекористувачів. Таким чином, непогодження суміжним землекористувачем меж земельної ділянки не є саме по собі підставою для прийняття органом місцевого самоврядування рішення про відмову у затвердженні технічної документації та переданні земельної ділянки у власність. Що, відповідно, також не є підставою для скасування державного акта на право власності на земельну ділянку (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 04 серпня 2021 року у справі № 263/11779/16-ц (провадження № 61-10819св20).

Проаналізувавши зазначені обставини, дізнавач прийшов до висновку, що між ОСОБА_13 та ОСОБА_8 виник цивільно-правовий спір з приводу земельної ділянки, для вирішення якого слід звернутися до суду.

23 травня 2022 року дізнавачем СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_7 прийнято рішення про закриття кримінального провадження №0000123 від 01 травня 2020 року на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України, у зв`язку з відсутністю в діях невстановленої досудовим розслідуванням особи складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України.

Статтею 55 Конституції України гарантовано кожному право на оскарження до суду будь-яких рішень, дій чи бездіяльності органів влади, посадових і службових осіб.

Відповідно до ч.1 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Відповідно до положень ч.2 ст.9 КПК України під час кримінального провадження слідчий зобов`язаний всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законного та неупередженого рішення.

Закриття кримінального провадження є формою закінчення досудового розслідування, яке відбувається в силу наявності обставин, що виключають кримінальне провадження, а тому прийняття рішення про закриття кримінального провадження можливе лише після всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин кримінального провадження, безпосереднього дослідження та оцінки слідчим доказів, які стосується цього провадження у сукупності.

Крім того, постанова слідчого про закриття кримінального провадження згідно з положеннями ст.110 КПК України має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам справи.

Дізнання чи досудове слідство в усякому разі визнаються однобічними і неповними, в разі, якщо не були допитані певні особи, не були витребувані і досліджені документи, речові та інші докази для підтвердження чи спростування обставин, які мають істотне значення для правильного вирішення справи або, якщо необхідність дослідження тієї чи іншої обставини випливає з нових даних, встановлених при розгляді справи в суді.

При цьому слід врахувати, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому КПК України порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Чинним КПК України встановлений процесуальний порядок, форма, та певна послідовність дій при прийнятті кримінальних процесуальних рішень і здійснення кримінальних процесуальних дій.

Після виконання вимог ст.91 КПК України щодо встановлення обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, досудове розслідування визнається закінченим, тобто, якщо немає необхідності у проведенні ще будь-яких слідчих (розшукових) дій або негласних слідчих (розшукових) дій, спрямованих на збирання, перевірку та оцінку доказів, коли жодна з версій, які виникли, не залишилась неперевіреною.

При цьому законодавцем у ст.91 КПК України викладено перелік обставин, що відносяться до предмета доказування у кримінальному провадженні, як сукупності фактів і обставин об`єктивної дійсності, що мають матеріально-правове, цивільно-правове, кримінальне процесуальне значення та є необхідними і достатніми фактичними обставинами для вирішення кримінального провадження по суті.

Аналіз змісту зазначеної статті вказує на те, що в ній йдеться про обставини, які вказують на наявність або відсутність у досліджуваному діянні складу злочину, що впливають на визначення міри покарання чи звільнення від кримінальної відповідальності або є підставами для закриття кримінального провадження.

Однією з форм закінчення досудового розслідування, зокрема, є закриття кримінального провадження. Прийняття рішення про закриття кримінального провадження можливе лише після дослідження всіх обставин кримінального провадження та безпосереднього дослідження і оцінки слідчим, прокурором показань, речей і документів, які стосуються цього провадження, у їх сукупності.

Колегія суддів вважає, що приймаючи рішення про закриття кримінального провадження, дізнавач вжив передбачених чинним КПК України процесуальних заходів для повного, всебічного та об`єктивного розслідування обставин вказаного кримінального провадження.

Колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді місцевого суду про те, що будь-яких нових доказів, які б давали підстави для скасування постанови про закриття кримінального провадження матеріали скарги не містять.

Дізнавач СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_7 приймаючи рішення про закриття кримінального провадження №00000123 від 01 травня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України, оцінив зібрані в кримінальному провадженні докази з точки зору достатності та взаємозв`язку і прийняв відповідне обґрунтоване процесуальне рішення щодо закриття кримінального провадження.

З матеріалів кримінального провадження наданих на огляд апеляційному суду вбачається, що дізнавач належним чином підійшов до проведення досудового розслідування по даному кримінальному провадженню та прийняв рішення, яке належним чином мотивував та навів у ньому достатні підстави для його прийняття.

А тому, в даному випадку можливо погодитись з обґрунтованістю висновків дізнавача про наявність підстав для закриття даного кримінального провадження, оскільки, ним вжито всіх передбачених законом заходів для всебічного, повного і об`єктивного дослідження обставин зазначених в заяві про вчинення кримінального правопорушення, внаслідок чого, прийняв рішення щодо закриття кримінального провадження.

Слід зазначити, що при розгляді скарги на постанову про закриття кримінального провадження, слідчий суддя повинен на підставі пояснень заявника, слідчого (прокурора) та матеріалів кримінального провадження встановити, чи вжив слідчий всіх, передбачених законом заходів для всебічного, повного і об`єктивного дослідження як обставин зазначених в заяві про вчинення кримінального правопорушення так і обставин встановлених ним в кримінальному провадженні, і чи є, передбачені ст.284 КПК України, підстави для його закриття.

Відповідно до ст.2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Положеннями ст.110 КПК України визначено, що постанова слідчого, дізнавача, прокурора про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам справи, зокрема, в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулася із повідомленням про кримінальне правопорушення та відповіді на поставлені нею питання, які виключають провадження у справі та зумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.

Згідно із п.2 ч.1 ст.284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо встановлена відсутність в діянні складу кримінального правопорушення.

Таким чином, слідчий суддя місцевого суду при розгляді скарги, з огляду на матеріали кримінального провадження прийшов до вірного висновку, що процесуальне рішення дізнавача та викладені у ньому мотиви відповідають вимогам законодавства, а тому підставно відмовив у задоволенні скарги ОСОБА_6 на постанову про закриття кримінального провадження.

Наведені у апеляційній скарзі доводи належним чином колегією суддів перевірені, при цьому досліджено, а також з`ясовано обставини, які мають значення при вирішенні питання щодо закриття кримінального провадження.
З огляду на викладене, зазначені в апеляційній скарзі доводи не знайшли своє підтвердження під час апеляційного перегляду справи.
Виходячи з наведеного, колегія суддів вважає ухвалу слідчого судді місцевого суду законною і обґрунтованою і не вбачає підстав для її скасування.

Керуючись ст.ст.404, 405, 407, 418, 419, 422, 423 КПК України, колегія суддів,
п о с т а н о в и л а :
Ухвалу слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 28 липня 2022 року, якою відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_6 на постанову дізнавача СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_7 від 23 травня 2022 року про закриття кримінального провадження №00000123 від 01 травня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України залишити без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_6 без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3