Справа № 462/600/13- к
провадження 1-кп/462/23/22
У Х В А Л А

24 травня 2022 року Залізничний районний суд м. Львова у складі судової колегії : головуючої судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , при секретарі ОСОБА_4 , за участю прокурора ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 , захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , потерпілого ОСОБА_9 , представників потерпілих ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у скоєнні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Залізничного районного суду м.Львова перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Захисник ОСОБА_8 заявив клопотання про призначення комісійної судово-медичної експертизи для вирішення якої поставити наступні питання:

- Який механізм утворення тілесних ушкоджень, отриманих потерпілим ОСОБА_12 які спричинили його смерть?
- Скільки було раневих каналів у потерпілого, що спричинили його смерть?
- Який хід чи напрямок раневих каналів (окремо кожного) в іілі потерпілого ОСОБА_12 .?
- Який раневий канал в тілі первинний, а який вторинний, що про це свідчить ?
- Яка ширина раневних каналів?
- Яка характеристика стінок раневних каналів?
-Чи міг предмет згідно рани потерпілого і характеристики її ознак, а також характеристики самого пошкодження, яким йото було спричинено ОСОБА_12 мати форму 4-х гранника з тупими гранями в поперечному розрізі з розмірами сторін біля 1 см?
- З врахуванням осадження рани 1см, якої форми був/чи міг бути предмет (гострий, притуплений, з якими бічними поверхнями, гладкими чи шороховатими), яким завдано поранення ОСОБА_12 .?
- Яка характеристика стінок раневого каналу? (Чи маються характерні ознаки д о розрізу тканини, чи рваних?)
- Чи міг потерпілий отримати тілесні ушкодження, що спричинили смерть, внаслідок травмування зігнутим кінцем гостряка металевого штиря огорожі подвір`я буд. АДРЕСА_1 ?
- Який характер пошкоджень клубової артерії у потерпілого?
- З врахуванням значного осадження шкіри навколо рани потерпілого чи мав травмуючий
предмет гострий чи близький до того кінець, а також шороховаті бічні поверхні чи гладкі?
-Під яким кутом "ламається" раневний канал у тілі потерпілого. Яким чином проходить через органи черевної порожнини і доходить до клубової артерії?
-Чи завжди розмір і форма колотої рани на шкірі (щілиноподібної чи веретеноподібної форми) відповідне поперечному зрізу цієї ділянки шкіри з такою раною» зробленого протягом певного часу?
-Якої форми в поперечному розрізі та якої довжини міг бути травмуючий предмет, яким спричинені тілесні ушкодження ОСОБА_13 від яких він помер?
-Яким нормативним актом повинен був керуватися експерт ОСОБА_14 при проведенні експертизи.
Проведення експертизи просить доручити експертам КЗ«Дніпропетровське бюро судово-медичних експертиз" Дніпропетровська область, м.Дніпро, пл.Соборна,14 або Державній Спеціалізованій Установі «Головне бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України» адреса: - Україна, 04112, місто Київ, вул. Дорогожицька, 9, або Київському Науково дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України: 03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6.
Свої вимоги мотивує тим, що після первісно заявленого клопотання стороною захисту про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи по справі, судом не було оголошено перерву для можливості ознайомитись з письмовими запереченнями прокурора та представника потерпілої щодо призначення такої експертизи, а тому захист був позбавлений можливості надати заперечення на їх заперечення. Тому після відмови у призначенні заявленої експертизи у стороні захисту виникла необхідність звернутись повторно про проведення комплексної судово-медичної експертизи. З запереченнями сторони обвинувачення він не погоджується. Вважає, що слід взяти до уваги Акт судово-медичного консультативного дослідження, проведеного по заяві ОСОБА_6 , за №018 від 20.03.2012 року, складений експертом ОСОБА_15 та взяти до уваги його пояснення в судовому засіданні.

Прокурор заперечив проти заявленого клопотання, зазначив, що фактично сторона захисту повторно звертається з там самим клопотанням, у задоволенні якого вже було відмовлено. Також зазначив, що допитаний в судовому засіданні ОСОБА_15 не є експертом, не проводив по справі експертизу.
Представник потерпілого ОСОБА_9 ОСОБА_10 заперечив проти заявленого клопотання, зазначив, що дії сторони захисту спрямовані на затягування розгляду справи з ціллю уникнення відповідальності обвинуваченим. Висновок ОСОБА_15 не є належним та допустимим доказом.
Представник потерпілої ОСОБА_16 ОСОБА_11 заперечив проти заявленого клопотання, зазначив, що воно безпідставне, оскільки фактично таке вже було розглянуто та дана оцінка заявленому клопотанню.
Суд, вислухавши думку учасників провадження вважає, що клопотання захисника підлягає відмові з наступних підстав:

Відповідно до вимог ч.1ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Положеннями ч.1ст.242 КПК України визначено, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України. По кримінальному провадженню була проведена судово-медична експертиза №2604/2010 від 08.10.2010 року по факту смерті ОСОБА_12 . За підсумками цієї експертизи встановлено, що у трупа ОСОБА_12 було виявлено тілесні ушкодження: колоту рану на животі у лівій здухвинній ділянці з утворенням раневого каналу, який проникає в черевну порожнину з ушкодженням м`язів живота, кишківника та лівої загальної клубової артерії з напрямком раневого каналу зліва направо, дещо знизу вверх та спреду дозаду і з додатковим раневим каналом до 7 см, який проходить підшкірно в попередньому напрямку живота зліва направо. Враховуючи характер та особливості поранення, а також враховуючи результати медико-криміналістичного дослідження клаптя шкіри живота з раною трупа, можна вважати, що проникаюче колоте ушкодження утворилось до дії гострого плоского колючого знаряддя. Згідно до медико-криміналістичного дослідження за №303/2010-мк від 23.11.2010 малоймовірно, що пошкодження на одязі ОСОБА_12 могли утворитись від дії будь-якої з частин наданої на експертизу огорожі. Також згідно до акту судово-медичного дослідження 3631/2010 року від 26.07.2010 року враховуючи результати медико-криміналістичного дослідження клаптя шкіри живота з раною трупа можна вважати, що проникаюче колоте ушкодження утворилось від дії гострого, плоского колючого знаряддя. Відповідно до висновку експерта за №408/2010ц від 5 листопада 2010 року судово-цитологічної експертизи при судово медичних дослідженнях фрагменту огорожі, вилученого з місця події крові та її формених елементів на фрагменті огорожі не виявлено.

Ухвалою суду від 5 травня 2022 року захиснику ОСОБА_7 відмовлено у задоволенні клопотання про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 у скоєнні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України. Будь-яких підстав не довіряти судово-медичному висновку №2604/2010 від 2.10.2010у суду не виникло, підстави для проведення заявленої експертизи відсутні.

При вирішенні даного клопотання, заявленого у судовому засіданні захисником ОСОБА_8 про проведеннякомісійної судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні, яке по суті є аналогічним клопотанням захисника ОСОБА_7 , суд звертає увагу на те, що в судовому засіданні за клопотанням сторони захисту був допитаний ОСОБА_15 у якості свідка, а ні експерта, та який пояснив, що він приймав участь у складі комісії у складанні Акту судово-медичного консультативного дослідження за №018 за заявою ОСОБА_6 , який проводився у період часу з 21.02.2012 року по 20.03.2012р. та був складений членами Асоціації судових медиків України ГРП «АСМУ» поза межами кримінального провадження.

Таке медичне дослідження не може бути належним доказом у кримінальному провадженні згідно до вимог ст.84 КПК та не може бути взятий до уваги, оскільки не є експертним та проводилось поза межами кримінального провадження, тому не є процесуальним джерелом доказів, не може бути підставою для призначення та проведення комісійної експертизи.

В своєму клопотанні, захисник ОСОБА_8 , як на підставу проведення комісійної експертизи також посилається на начебто відсутність попередження експерта ОСОБА_17 про кримінальну відповідальність перед проведенням експертних досліджень. З цього приводу суд наголошує, що відсутність у висновку експерта відомостей про попередження щодо кримінальної відповідальності за подання завідомо неправдивого висновку не є підставою для визнання цього висновку недопустимим доказом, якщо наявними іншими обставинами доведено розуміння експертом наслідків надання завідомо недостовірного висновку (Постанова ВС від 22.01.2019 у справі № 697/2272/14-к (провадження No 51-7км17).

Суд враховує, що експерт ОСОБА_14 повністю підтримала свій висновок за №2604/2010 від 08.10.2010, а саме механізм утворення тілесного ушкодження у вигляді рани у лівій здухвинній ділянці з пошкодженням брижі товстого кишківника та лівої клубової артерії. При цьому зазначила, що вказаних механізм утворення підтверджується не тільки даними експертизи трупа але і додатковими методами дослідження, а саме результатами медико-криміналістичної експертизи клаптя шкіри, одягу та фрагментів металевої огорожі, згідно яких було виявлено на клапті шкіри одне наскрізне колоте пошкодження, з рівними краями, гладкими стінками, яке утворилось від дії гострого плоского колючого знаряддя чи предмету якими не являлися штирі огорожі, на представлених штирях огорожі не було слідів крові, на фрагментах одягу та шкіри ушкодження є колотим, а не рваним, які би вони мали бути при контакті з вказаним штирем.
Аналогічні покази в ході судового розгляду надав судово-медичний експерт ОСОБА_17 який повністю підтримав медико-криміналістичні дослідження №210/2010 від 29.07.2010 та №303/2010-мк.
Таким чином експерти ОСОБА_17 та ОСОБА_14 в судовому засіданні надали відповіді на усі запитання сторони захисту та сторони обвинувачення та повністю роз`яснили результати своїх експертних досліджень. При цьому їхні покази підтвердили відсутність будь яких суперечностей між висновками всіх експертних досліджень за кримінальним провадженням, показами потерпілих, свідків, та загалом пред`явленому обвинуваченню ОСОБА_18 .
За загальним правилом, комісійна експертиза призначається, якщо виявиться, що усунути неповноту або неясність висновку первинної експертизи в судовому засіданні шляхом заслуховування експерта неможливо. При цьому, висновок експерта визнається неповним, якщо досліджено не всі надані йому об`єкти або не дано вичерпних відповідей на всі поставлені перед експертом питання. Натомість висновок експерта визнається неясним, якщо він викладений нечітко або носить непевний, неконкретний характер. Такі ж роз`яснення надано судам у п.10 постанови пленуму ВСУ "Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах" від 30.05.1997 № 8. Крім того, як зазначено у цій постанові експертиза призначається у випадках, коли необхідно провести дослідження за участю декількох експертів, які є фахівцями у різних галузях знань.

Основною ж метою призначення експертизи у кримінальному провадженні є з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, і для цього необхідні спеціальні знання. При цьому, визначаючи обставини, які мають значення для кримінального провадження, суд перш за все виходить з обставин, які викладені в обвинувальному акті, за межі яких суд вийти не може. І хоча певні версії події, які дотичні з обставинами, викладеними в обвинувальному акті, можуть бути перевірені в судовому засіданні, однак такі версії не можуть настільки виходити за межі висунутого обвинувачення, щоб фактично створювати нові обставини, відмінні від обставин, викладених в обвинувальному акті, які підлягають встановленню. Отже при призначенні експертизи суд має врахувати наскільки відповіді на питання, поставлені сторонами кримінального провадження, важливі для встановлення обставини які мають значення для кримінального провадження.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.
Отже вказаний висновок є повним, оскільки при його складанні були враховані всі надані експерту докази, а відповідно надані в експертному висновку відповіді є вичерпними.

За матеріалами справи інші висновки експертів, які б суперечили висновку цієї експертизи не долучались.

За загальним правилом, комісійна експертиза призначається, якщо виявиться, що усунути неповноту або неясність висновку первинної експертизи в судовому засіданні шляхом заслуховування експерта неможливо. При цьому, висновок експерта визнається неповним, якщо досліджено не всі надані йому об`єкти або не дано вичерпних відповідей на всі поставлені перед експертом питання. Натомість висновок експерта визнається неясним, якщо він викладений нечітко або носить непевний, неконкретний характер. Такі ж роз`яснення надано судам у п.10 постанови пленуму ВСУ "Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах" від 30.05.1997 № 8.

Крім того, як зазначено у Постанові пленуму Верховного суду України "Про судову експертизу в кримінальних та цивільних справах" №8 від 30.05.1997 року комплексна експертиза призначається у випадках, коли необхідно провести дослідження за участю декількох експертів, які є фахівцями у різних галузях знань.

Натомість захисник ОСОБА_8 , заявляючи своє клопотання про призначення комісійної судово-медичної експертизи, не зазначив які саме фахівці та з яких галузів знань вони мають бути задіяні.

Таким чином, враховуючи, що комісійна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи, а таке відсутнє у висновку експерта по справі, судова колегія вважає, що відсутні підстави для задоволення клопотання. Судом встановлено, що відсутні будь-які докази наявності неповноти або існує неясність висновку судово-медичного експерта за кримінальним провадженням.

Висновки проведених всіх експертиз у справі відповідають всім вимогам, установлених КПК, Закону України «Про судову експертизу, Інструкціям, правилам та положенням, затверджених Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17 січня 1995 року №6 «Про розвиток та вдосконалення судово-медичної служби України, а доводи захисту надумані та суперечать змісту експертизи.

Будь-яких підстав не довіряти судово-медичному висновку №2604/2010 від 2.10.2010у суду не виникло, а тому призначення комплексної судово-медичної експертизи є недоцільним, клопотання заявлене на умисне затягування розгляду справи і є безпідставним.

Керуючись ст.26, 242, 332 Кримінального процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В :
Відмовити адвокату ОСОБА_8 , захиснику обвинуваченого ОСОБА_6 , в задоволенні клопотання про призначення комісійної судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 у скоєнні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3