Провадження № 1-кс/686/9008/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого ВРЗЗС СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Дубіївка Шепетівського району, жителя АДРЕСА_1 , з середньою освітою, українця, громадянина України, одруженого, має на утриманні одну малолітню дитину, непрацюючого,

у кримінальному провадженні №0002372 від 05.10.2022 за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст.186 КК України,

встановив:

06.10.2022 року старший слідчий ВРЗЗС СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітан поліції ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням, погодженим з прокурором Хмельницької окружної прокуратури ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду , вчинення іншого кримінального правопорушення.

В судовому засіданні слідчий і прокурор наполягали на задоволенні клопотання.

Підозрюваний і його захисник не заперечили проти задоволення клопотання, проте висловили прохання про визначення розміру застави при застосуванні запобіжного заходу.

Підозрюваний причетність до вчинення кримінального правопорушення не заперечує та надав пояснення згідно з якими, у вказані у клопотанні день та час, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, відчуваючи потребу у продовженні вживання алкогольних напоїв, вирішив здійснити їх крадіжку.

Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

05.10.2022 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0002372 зареєстровано дане кримінальне правопорушення правова кваліфікація ч.2 ст.185 КК України.

05.10.2022 р. ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Згідно з матеріалами кримінального провадження, ОСОБА_6 , будучи притягнутим до кримінальної відповідальності за ч.2 ст.125 КК України, обвинувальний акт відносно якого 31.03.2022, за ч.1 ст.185 КК України, обвинувальний акт відносно якого 30.11.2021, за ч.3 ст.185 КК України, обвинувальний акт відносно якого 29.11.2021 скеровані до Красилівського районного суду Хмельницької області та на даний час перебувають на розгляді у вказаному суді, на шлях виправлення не став, продовжив злочину діяльність та вчинив новий умисний злочин проти власності.

Так, близько 06:00 год. 05.10.2022, ОСОБА_6 , перебуваючи в торговому залі магазину №1143 ТОВ «АТБ Маркет», який розташований у м. Красилові по вул.М. Кондратюка, 3, вирішив заволодіти алкогольними напоями, які перебували на торгових полицях.

Реалізуючи свій злочинний умисел на заволодіння алкогольними напоями, розуміючи, що в країні діє воєнний стан, введений Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 та неодноразово продовжувався, востаннє указом Президента України № 7664 від 12.08.2022 на 90 діб по 21.11.2022 включно, 05.10.2022 в період часу з 06:07 год. по 06:15 год., ОСОБА_6 , перебуваючи в торговому залі магазину № 1143 «АТБ-Маркет», який розташований у м. Красилові по вул. М. Кондратюка, 3, діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, з торгових полиць, шляхом вільного доступу взяв чотири банки «Revo Alco Energy» ємкістю 0,5 л. вартістю за одну банку 44,50 грн. на суму 178 грн., одну пляшку вермуту «Маренго Bianco MOJITO» ємкістю 1л. вартістю 137,50 грн., одну пляшку вермуту «FRATELLI Limoncello» ємкістю 1л. вартістю 91,2 грн. які помістив до свого рюкзака.

Вказані дії ОСОБА_6 були помічені охоронцем вказаного магазину ОСОБА_8 та молодшим приймальником товарів ОСОБА_9 , які почали наздоганяти його та звернулися до нього із вимогою припинити протиправні дії.

ОСОБА_6 , незважаючи на те, що був помічений працівниками магазину №1143 «АТБ-Маркет», на вимогу припинити злочинні дії не відреагував, а продовжив вчиняти дії спрямовані на відкрите заволодіння чужим майном та з метою отримання можливості розпорядитись викраденим, вибіг із вищевказаного магазину.

В подальшому ОСОБА_6 був затриманий працівниками магазину №1143 «АТБ-Маркет» по вул. М. Кондратюка поряд із приміщенням Красилівської міської ради.

Своїми протиправними діями ОСОБА_6 завдав майнової шкоди ТОВ «АТБ-Маркет» на суму 406 грн. 70 коп.

Органом досудового розслідування дії ОСОБА_6 кваліфіковані як відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинений повторно, в умовах воєнного стану, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст.186 КК України.

Згідно із ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого , міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_6 на цій стадії кримінального провадження, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах та матеріалах кримінального провадження №0002372 з урахуванням позиції його сторін, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав стверджувати про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин та обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

При цьому слідчий суддя звертає увагу, що сукупність досліджених доказів свідчить саме про причетність підозрюваного до відкритого викрадення чужого майна, не оцінюючи при цьому остаточну кваліфікацію кримінального правопорушення у контексті закінченого чи незакінченого злочину.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення підтверджується орган досудового розслідування підтверджує такими доказами:

Протоколом огляду місця події, протоколами допиту допитом свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , протоколом затримання та особистого обшуку підозрюваного ОСОБА_6 , під час якого у останнього вилучено чотири банки «Revo Alco Energy» ємкістю 0,5 л., одну пляшку вермуту «Маренго Bianco MOJITO» ємкістю 1л., одну пляшку вермуту «FRATELLI Limoncello» ємкістю 1л. та рюкзак,

протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_6 .

Повідомлення про підозру - один з найважливіших етапів стадії досудового розслідування, що становить систему процесуальних дій та рішень слідчого або прокурора, спрямованих на формування законної і обґрунтованої підозри за умови забезпечення особі, яка стала підозрюваним, можливості захищатись усіма дозволеними законом засобами і способами.

Викладена у письмовому повідомленні підозра є підґрунтям для виникнення системи кримінально-процесуальних відносин та реалізації засади змагальності у кримінальному провадженні, і в такий спосіб з`являються можливості для підозрюваного впливати на подальше формулювання обвинувачення.

Сформульована підозра встановлює межі, у яких слідчий зможе найефективніше закінчити розслідування, а підозрюваний, його захисник та законний представник одержують можливість цілеспрямованіше реалізовувати функцію захисту.

З моменту повідомлення особі про підозру слідчий, прокурор набувають щодо підозрюваного додаткових владних повноважень, а особа, яка отримала статус підозрюваного, набуває процесуальних прав та обов`язків, визначених статтею 42 КПК.

Частиною 1 статті 278 КПК України передбачено, що письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Вручення процесуального документа (повідомлення про підозру), а також повідомлення і роз`яснення (за необхідності) прав підозрюваному є кінцевим етапом, яким завершується процедура здійснення повідомлення про підозру.

Кримінальним процесуальним кодексом України не визначено поняття «обґрунтованої підозри», тому Суд, в силу вимог ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», керується практикою Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права. Так, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, обґрунтована підозра є нижчим стандартом доведення, ніж переконання поза розумним сумнівом, та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку. Однак таке переконання суду має бути засновано на об`єктивних фактах. Європейський Суд визначає, що «розумна підозра передбачає існування фактів або інформації, які повинні задовольнити об`єктивного спостерігача в тому, що особа, щодо якої розглядається питання, вчинила злочин. Те, що позначено словом "обґрунтована", залежатиме від усіх обставин» (справа «Фокс, Кемпбел і Хартлі проти Сполученого Королівства», 30 August 1990, § 32).

Разом із тим, перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст. 303 ч. 1 п. 10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

Слідчий суддя зазначає, що повідомлена ОСОБА_6 підозра станом на час розгляду цього клопотання не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Під час розгляду клопотання наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років.

Слідчий суддя зазначає, ОСОБА_6 має попередні притягнення до кримінальної відповідальності та відносно нього на розгляді у Красилівському районному суді Хмельницької області перебувають три обвинувальні акти про його обвинувачення у кримінальних правопорушеннях, передбачених ч.2 ст.125 КК України, ч.1 ст.185 КК України, ч.3 ст.185 КК України.

А тому, зважаючи на покарання, яке загрожує йому у випадку визнання його винуватим, співставляючи можливі негативні для нього наслідки у вигляді засудження до покарання у виді позбавлення волі та з урахуванням факту переховування підозрюваного від суду межах кримінального провадження, про свідчать винесена Красилівським районним судом Хмельницької області ухвала у справі 677/1865/21 від 09.09.2022 про розшук ОСОБА_6 , ризик переховування від органу досудового розслідування та суду є високим.

Слідчий суддя враховує, що підозрюваний ОСОБА_6 не зважаючи на наявність фактів притягнення його до кримінальної відповідальності, у тому числі за вчинення кримінального правопорушення проти власності, обґрунтовано підозрюється у вчиненні грабежу.

Спосіб вчинення кримінального правопорушення, його характер, корисливий мотив вказують на те, що отримання бажаних речей підозрюваний може здійснити у протиправний спосіб.

А тому ризик вчинення іншого кримінального правопорушення слідчий суддя вважає підтвердженим.

Отже, зважаючи на встановлені у судовому засіданні обставини, існують ризики переховування від органу досудового розслідування, вчинення іншого кримінального правопорушення, а тому з метою їх нівелювання, застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим, соціальні зв`язки підозрюваного, вік, майновий та сімейний стан, наявність місця проживання, а також те, що він має неодноразові притягнення до кримінальної відповідальності, хоча на час розгляду цього клопотання не є судимим.

Слідчий суддя враховує, що підозрюваний одружений, не має підтвердженого офіційного та/або неофіційного місця роботи та джерел доходу, здобутого у правомірний спосіб, зі слів має на утримання малолітню дитину, з якою не проживає , має місце проживання в м. Красилові, де проживають його мати та вітчим.

За приписами п.4 ч.2 ст.183 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Розглядаючи можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу до ОСОБА_6 , слідчий суддя враховує, що він підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, визнає свою причетність до його вчинення, розмір шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням не є значним, а речі, які є предметом вчинення кримінального правопорушення, вилучені правоохоронним органом.

Разом із цим, слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_6 знаючи про існування кількох кримінальних проваджень про його обвинувачення, у тому числі щодо вчинення кримінальних правопорушень проти власності, ухилився від явки до суду та перебував у розшуку та обґрунтовано причетний до вчинення кримінального правопорушення проти власності, вчиненого під час воєнного стану.

А тому сукупність зазначених обставин, з огляду на систематичність встановлення органом досудового розслідування ознак кримінально-караної поведінки та причетності підозрюваного до кримінальних правопорушень свідчить про те, що інші, більш м`які запобіжні заходи, утому числі у вигляді домашнього арешту,який раніше був застосований до підозрюваного, не є дієвими та не становлять стримуючого припису від порушення ним належної процесуальної поведінки та вчинення нових кримінальних правопорушень.

Особисте зобов`язання за встановлених обставин, не може бути застосовне до підозрюваного , оскільки не нестиме для нього стримуючого припису.

А тому запобіжний захід лише у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

Отже, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, про який йдеться у клопотанні слідчого.

У поданому клопотанні слідчий і прокурор не зазначають розміру застави, яку слід визначити підозрюваному як можливість застосування до нього такого альтеративного запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Згідно із ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Враховуючи обставини та тяжкість злочину, суспільної небезпеки кримінального правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_6 , слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить (з урахуванням одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який становить 2481 грн.) 49620 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

Визначаючи такий розмір застави,слідчий суддя враховує як і загальний соціально-економічний стан країни у зв`язку із війною проти росії так і те, що підозрюваний не має правомірних джерел заробітку, проте обґрунтовано причетний до вчинення кримінального правопорушення, яке має високу суспільну небезпечність.

З урахуванням наведених обставин, саме такий розмір застави не буде непомірним для підозрюваного, водночас у разі її сплати стане достатнім стримуючим приписом від порушення покладених обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 слід встановити в межах строку досудового розслідування та з урахуванням проведеного обсягу слідчих дій у кримінальному провадженні, рахуючи його з моменту його затримання 05.10.2022.

З урахуванням наведеного, керуючись ст.ст.177, 178, 183, 196, 197 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк по 02 грудня 2022 року.

Визначити заставу в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49620 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою, і в разі внесення якої, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- не відлучатися із м. Красилова без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання відповідному органу свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд за межі України (у разі наявності).

У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в доход держави.

Ухвала діє по 02 грудня 2022 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошений 06.10.2022 о 16 год.

Слідчий суддя