Провадження № 1-кс/686/6830/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 серпня 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача СД ВП № 1 ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором, про тимчасовий доступ до речей та документів, у кримінальному провадженні № 0000442 від 28.07.2022 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст.190 КК України,

встановив:

01.08.2022 року дізнавач СД ВП № 1 ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із клопотанням погодженим з прокурором Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_4 , про тимчасовий доступ до речей і документів, які перебувають у володінні ПАТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ( АДРЕСА_1 ), Хмельницької філії ПАТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ( АДРЕСА_2 ).

В обґрунтування даного клопотання дізнавачем зазначено, що 28.07.2022 року близько 14 год. 30 хв. невстановлена особа, перебуваючи в невстановленому місці зателефонувавши з мобільного номеру НОМЕР_1 та представившись працівником служби безпеки " ІНФОРМАЦІЯ_1 " під приводом блокування банкувської картки НОМЕР_2 зловживаючи довірою, шахрайським шляхом заволоділа грошовими коштами гр. ОСОБА_5 , внаслідок чого останній було завдано матеріального збитку на суму 9800 грн.
Кримінальне провадження № 0000442 зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 28.07.2022 за попередньою кваліфікацією вчиненого проступку - ч. 1 ст. 190 КК України.
В ході досудового розслідування було встановлено, що 28.07.2022 , близько 14:30 год, перебуваючи за місцем проживання, до гр. ОСОБА_5 , зателефонувала невстановлена особа чоловічої статі, яка використовує номер мобільного телефону НОМЕР_3 , та представилась працівником служби безпеку ІНФОРМАЦІЯ_1 . В ході розмови повідомили, що банківська карта заявниці заблокована та потрібно продиктувати дані карти, а саме чотири останні цифри картки, та код, який надійшов у СМС-повідомленні, на що заявниця добровільно погодилася та надала усю інформацію невідомій особі не впевнившись у тому, що це дійсно працівник банківської установи. В ході чого, у ОСОБА_5 було знято грошові кошти із банківської карти « ІНФОРМАЦІЯ_1 » № НОМЕР_2 , у сумі 9800 грн.

Дізнавачем зазначено, що з метою встановлення особи, яка вчинила проступок, виникла необхідність в отриманні документів від голови правління ПАТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що розташована в АДРЕСА_1 з можливістю отримання інформації в Хмельницькій філії ПАТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , з метою долучення роздруківки про рух коштів з карти ПАТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » № НОМЕР_2 , за період часу з 18.07.2022 року по час виконання ухвали.

Дізнавач в судове засідання не з`явився, проте в клопотанні міститься заява про проведення розгляду клопотання за його відсутності, клопотання підтримує в повному обсязі. Також, дізнавач просить розглянути дане клопотання за відсутності представника банківської установи, у володінні якої перебувають речі та документи, з причин розташування юридичної особи у іншому місті.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 107 КПК України рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. За клопотанням учасників процесуальної дії застосування технічних засобів фіксування є обов`язковим. Фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Вивчивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов до висновку про те, що клопотання підлягає задоволенню частково з таких підстав.

Дізнавач навів підстави, передбачені ч. 2, 5 ст. 163 КПК України, зокрема, що речі та документи, доступ до яких просить надати слідчий, в сукупності з іншими речами та документами кримінального провадження, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, можуть бути використані як доказ в кримінальному провадженні, існує загроза знищення вказаних документів, тому слідчий суддя розглядає клопотання слідчого без виклику представників осіб, у володінні яких знаходяться документи.

Разом з тим, дізнавач у своєму клопотанні просить надати дозвіл на тимчасовий доступ до компакт-диску з фото (відеозаписом) з камер спостереження, які підтверджують зняття коштів з вищевказаного рахунку в період часу 18.07.2022 року по час виконання ухвали.

Частинами першою та другою ст. 99 КПК України визначено, що документом є спеціально створений з метою збереження інформації матеріальний об`єкт, який містить відомості, зафіксовані за допомогою письмових знаків, звуку, зображення тощо, котрі можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. До документів, за умови наявності в них відомостей, передбачених ч. 1 цієї статті, можуть належати матеріали фотозйомки, звукозапису, відеозапису та інші носії інформації (у тому числі електронні). Отже, матеріали відеозйомки (у тому числі відеозйомки з камер спостереження) є документами, а тому мають бути отримані у процесуальній формі, що передбачена для документів.
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» від 22 травня 2003 року № 851-IVу випадку зберігання інформації на кількох електронних носіях кожний з електронних примірників вважається оригіналом електронного документа.
Матеріальний носій - лише спосіб збереження інформації, який має значення тільки коли електронний документ виступає речовим доказом. Головною особливістю електронного документа є відсутність жорсткої прив`язки до конкретного матеріального носія. Один і той же електронний документ (відеозапис) може існувати на різних носіях. Всі ідентичні за своїм змістом примірники електронного документа можуть розглядатися як оригінали та відрізнятися один від одного тільки часом та датою створення.
Указане відповідає правовому висновку Верховного Суду у постанові від 10.09.2020 за наслідком розгляду справи № 751/6069/19.
Відповідно до ч. 2 ст. 93 КПК України, сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.
Отже, отримання тимчасового доступу до речей і документів та можливість визнання таких речей та/або документів речовими доказами у кримінальному провадженні має бути проведена із дотриманням визначеної законом процедури.
Разом із цим, тимчасовий доступ до речей та документів не є інструментом збору доказів.
Тому його застосування можливе виключно за умови, коли сторона кримінального провадження зіткнулася з труднощами в зборі доказів, які, зокрема, можуть убачатись в існуванні певних заборон для розголошення даних, або володільці речей та документів відмовляються добровільно надати необхідні докази.
Водночас тимчасовий доступ можливий лише в рамках наявного кримінального провадження, його застосування має відповідати його інтересам, а використання такого інструменту доступне виключно стороні кримінального провадження.
Отже, належними способами отримання речей і документів крім тимчасового доступу до них на підставі ухвали слідчого судді є визначені ст..93 КПК України способи збирання доказів, серед яких витребування інформації від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей.
Про допустимість отриманих у такому порядку відомостей свідчить і судова практика.
У постанові від 15.05.2018 р. за результатом розгляду справи № 713/1622/16-к Верховний Суд дійшов висновку про те, що суди першої та апеляційної інстанції визнали обґрунтовано визнали належним і допустимим доказом відео з камери телефону обвинуваченої, яке вона надала до суду та яким підтверджено, що нею не вчинялось інкримінованих їй дій.
Верховний Суд в ухвалі від 25.03.2019 р.( Справа №754/2178/18) зазначив, що спростовуючи твердження захисника щодо отримання відеозапису за яким була проведена автотехнічна експертиза, поза межами правового поля, апеляційний суд встановив, що старшим слідчим слідчого управління Головного управління Національної поліції в м. Києві 25 вересня 2017 року до генерального директора ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » було направлено запит про надання відеозапису з вебкамер №6 та АДРЕСА_3 за 27 вересня 2017 року в період часу з 06:00 по 07:00. На виконання цього запиту генеральним директором ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » було надано запитуваний відеозапис.
В подальшому, 29 вересня 2017 року старшим слідчим ІНФОРМАЦІЯ_3 було складено протокол огляду та перегляду цифрового носія інформації та винесено постанову про приєднання до кримінального провадження відеозапису, на якому видно механізм скоєння ДТП, і в подальшому вищевказаний відеозапис, який міститься на цифровому носії інформації CD-R диску визнано документом та приєднано до матеріалів кримінального провадження №0001020.
З огляду на викладене, апеляційний суд дійшов обґрунтованого висновку, що долучення слідчим до матеріалів кримінального провадження відеозапису з вебкамер №6 та АДРЕСА_3 за 27 вересня 2017 року в період часу з 06:00 до 07:00 було здійснено у передбачений КПК спосіб. З вказаним висновком погоджується й Верховний Суд.
Слідчий суддя звертає свою увагу на те, що жодних відомостей, які б давали обґрунтовані підстави вважати, що дізнавач вживав заходів для отримання зазначених відеозаписів у особи, яка ними володіє та обґрунтування труднощів їх отримати у визначений КПК України спосіб без відповідної ухвали слідчого судді, матеріали клопотання не містять.

Враховуючи викладене, з метою забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування, є всі підстави для надання дозволу на тимчасовий доступ до речей та документів, в зв`язку з чим клопотання дізнавача підлягає частковому задоволенню, оскільки іншими способами обставини, які передбачається довести за допомогою цих документів, неможливо.

Керуючись ст.ст.163, 164 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання дізнавача СД ВП № 1 ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 задовольнити частково.
Надати дозвіл старшому дізнавачу СД ВП № 1ХРУП ГУНП в Хмельницькій області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_6 , дізнавачу СД ВП № 1ХРУП ГУНП в Хмельницькій області лейтенанту поліції ОСОБА_7 , дізнавачу СД ВП № 1ХРУП ГУНП в Хмельницькій області лейтенанту поліції ОСОБА_3 на тимчасовий доступ до документів, з можливістю отримання їх копій, які перебувають у володінні ПАТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ( АДРЕСА_1 ), Хмельницької філії ПАТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ( АДРЕСА_2 ), а саме до:

- документів, що містять відомості про дату, місце, спосіб та час зняття коштів з картки рахунку банку ПАТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » № НОМЕР_2 , за період часу з 18.07.2022 року по час пред`явлення ухвали до виконання;
- документів, які містять інформацію про особу якою було відкритого банківський рахунок/картки № НОМЕР_2 , з долученням копій документів на основі яких було відкрито рахунок;

Службовим особам ПАТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ( АДРЕСА_1 ), Хмельницької філії ПАТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ( АДРЕСА_2 ), забезпечити тимчасовий доступ до вищезазначених документів та надати можливість отримати копії.
Ухвала діє по 27 вересня 2022 року.
Відповідно до ст.166 КПК України у разі невиконання ухвали про тимчасовий доступ до речей і документів слідчий суддя, суд за клопотанням сторони кримінального провадження, якій надано право на доступ до речей і документів на підставі ухвали, має право постановити ухвалу про дозвіл на проведення обшуку згідно з положеннями цього Кодексу з метою відшукання та вилучення зазначених речей і документів.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя