Справа № 947/7489/22
Провадження № 1-кс/947/3092/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05.04.2022 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого СВ Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000458 від 19.03.2022 року відносно:
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Новобіла, Новопсковського району, Луганської області, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого 13.07.2021 Київським районним судом м. Одеси за вчинення кримінального проступку передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України до вісімдесяти годин громадських робіт, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
Як вбачається з матеріалів клопотання, 19 березня 2022 року, приблизно о 12 годині 00 хвилин, біля будинку №47А по вул. Світанку в м. Одесі ОСОБА_7 , раніше судимий 13.07.2021 Київським районним судом м. Одеси за ч. 1 ст. 185 КК України до вісімдесяти годин громадських робіт, судимість не знята і не погашена, побачив раніше незнайому йому ОСОБА_8 , що йшла біля цього будинку з поліетиленовим пакетом в правій руці, в якому знаходилось її майно: продукти харчування, риба, спеції та цигарки, після чого у ОСОБА_7 виник злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення майна ОСОБА_9 , поєднане з насильством, яке не є небезпечним для її життя і здоров`я, повторно, в умовах воєнного стану.
Потім, приблизно через 1 хвилину, за вищевказаною адресою, ОСОБА_7 , реалізуючи свій злочинний умисел, підбіг ззаду до ОСОБА_9 та застосував до останньої насильство, яке не є небезпечним для її життя та здоров`я: наніс ОСОБА_9 удар кулаком в потилицю, спричинивши їй фізичний біль. Від цього удару вона впала колінами на асфальтне покриття тротуару біля даного будинку, чим їй був спричинений фізичний біль, а поліетиленовий пакет випав з її правої руки на дане асфальтне покриття. Продовжуючи реалізацію злочинного умислу, ОСОБА_7 наніс ОСОБА_9 ще 1 удар кулаком в потилицю, спричинивши їй фізичний біль. Далі, ОСОБА_7 продовжуючи реалізовувати злочинний умисел, відкрито викрав з лівої верхньої кишені куртки ОСОБА_9 майно останньої: мобільний телефон марки «MeizuMX4» - вартістю 1500 гривень з сім-картою оператора мобільного зв`язку «Київстар» з абонентським номером НОМЕР_1 - вартістю 30 гривень, на рахунку якої не було грошових коштів, та грошові кошти ОСОБА_9 в сумі 200 гривень, після чого ОСОБА_7 відкрито викрав поліетиленовий пакет останньої - вартістю 3 гривні, в якому знаходилось наступне її майно: 0,5 кг кров`яної ковбаси вартістю 240 гривень за 1 кг; а всього - на суму 120 гривень; 1 кг квашеної капусти вартістю 25 гривень; 1 кг мандарин вартістю 40 гривень; 1 кг картоплі вартістю 20 гривень; 0,5 кг лимонів вартістю 40 гривень за 1 кг, а всього на суму 20 гривень; 1 кг макаронів вартістю 20 гривень; 1 кг цукру вартістю 25 гривень; 1 пучок кропу вартістю 15 гривень; 1 пучок петрушки вартістю 15 гривень; 0,5 кг бринзи з коров`ячого молока вартістю 120 гривень за 1 кг, а всього на суму 60 гривень; 4 пачки сигарет «Прилуки» - вартістю 50 гривень за 1 пачку, а всього на суму 200 гривень; 1 кг риби короп вартістю 95 гривень; 1 пляшка соняшникової олії «Оldi» об`ємом 1 літр вартістю 45 гривень; 1 пачка розчинної кави « Nescafe» вагою 60 гр. вартістю 35 гривень; 1 пачка майонезу «Щедро» - вартістю 25 гривень, 1 пачка кефіру «Кілія» - вартістю 25 гривень, 100 грам чорного меленого перцю вартістю 910 гривень за 1 кг, а всього на суму 91 гривня, 30 грам приправи до м`яса вартістю 1000 гривень за 1 кг, а всього на суму 30 гривень, 30 грам приправи до картоплі вартістю 500 гривень за 1 кг, а всього на суму 15 гривень.
Після цього, ОСОБА_7 з місця вчинення кримінального правопорушення з вищевказаним викраденим майном і викраденими грошовими коштами втік, розпорядившись, розпорядившись ним на власний розсуд, чим спричинив майнову шкоду ОСОБА_9 на загальну суму 2 654 гривні.
Враховуючи викладене, ступінь та характер суспільної небезпеки від вчинення злочину, відсутність постійного місця роботи, тяжкість злочину, покарання, що загрожує особі та те, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків, орган досудового розслідування звертається до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі.
Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечила проти задоволення клопотання, оскільки підозра необґрунтована, ризики відсутні, переховуватись від органу досудового розслідування ат суду не буде, має місце проживання, просила застосувати домашній арешт у нічний час доби.
Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника, та зазначив, що вину не визнає, кримінального правопорушення не вчиняв.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
31.03.2022 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднане з насильством, яке не є небезпечним для життя і здоров`я потерпілого, вчинене повторно, вчинене в умовах воєнного стану.
Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України підтверджується: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 29.03.2022 року; протоколом огляду місця події від 19.03.2022 року; протоколом допиту потерпілої від 29.03.2022 року; протоколом огляду місця події від 29.03.2022 року; протоколом допиту свідка від 29.03.2022 року; протоколом огляду предмету від 29.03.2022 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання від 29.03.2022 року; протоколом огляду місця події від 30.03.2022 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 30.03.2022 року; протоколом допиту свідка від 30.03.2022 року; протоколом огляду предмету від 30.03.2022 року; та іншими матеріалами справи в сукупності.
Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, враховуючи зухвалий характер вказаного кримінального правопорушення, а також характеризучі дані відповідно до яких підозрюваний раніше судимий, не одружений, дітей на утриманні немає, не працевлаштований, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.
Враховуючи також те, що підозрюваний не надав будь-якої допомоги потерпілій, підозрюваному при ознайомлені з матеріалами кримінального провадження стануть відомі анкетні дані потерпілої та свідків, які в подальшому, будуть допитуватися безпосередньо судом, у випадку направлення обвинувального акту до суду, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику можливого незаконного впливу на потерпілу та свідків, схиляючи її до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Враховуючи те, що підозрюваний раніше судимий за ч. 1 ст. 185 КК України до покарання у вигляді вісімдесяти годин громадських робіт, не працевлаштований, а кримінальне правопорушення містить корисливий характер, останній може вчиняти заходи, спрямовані на недопущення виявлення інших епізодів злочинних дій, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.
Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).
Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_7 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді застави, домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.
З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо лише шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.
Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
З урахуванням викладеного, враховуючи, що кримінальне правопорушення вчинене із застосуванням насильства, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.
Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000458 від 19.03.2022 року задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком на 57 (п`ятдесят сім) днів, а саме до 31.05.2022 року, в межах строку досудового розслідування.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1