Справа № 175/4503/21
Провадження № 1-кп/175/173/21
Ухвала

Іменем України

13 липня 2022 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0000080 відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Костянтинівка Донецької області, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

встановив:

При відкладенні судового засідання за клопотанням представника потерпілої ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 , який через перебування у черговій відпустці не зміг з`явитися до суду, прокурор заявив письмове клопотання про продовження застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів. Клопотання обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які, на його переконання, до цього часу не змінилися та перешкоджають застосуванню інших (альтернативних) видів запобіжних заходів.

У своїй заяві від 13.07.2022 року потерпілий ОСОБА_8 підтримав і просив задовольнити клопотання прокурора про продовження ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений просив змінити запобіжний захід на альтернативний, та як і раніше повідомив, що не отримував відповіді прокурора на своє клопотанням про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби під час збройної агресії РФ.
Захисник заперечувала проти клопотання прокурора, яке не підтверджене доказами про наявність перелічених у ньому ризиків.
Обсудивши клопотання у нарадчій кімнаті, суд приходить до наступного

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. За приписом частини 3 цієї статті… до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, …суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження

матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання… винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він… обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я… обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків… обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; 5) наявність у …обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію …обвинуваченого; 7) майновий стан …обвинуваченого; 8) наявність судимостей у …обвинуваченого; 9) дотримання …обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

Під час судового провадження до ОСОБА_10 застосовано не неодноразово продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, останній раз 16.05.2022 року строком до 14.07.2022 року.

У своїх попередніх ухвалах суд посилалася на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 2, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Оцінюючі вказані ризики, які з урахуванням стадії судового провадження, продовжують існувати та не змінилися, судом враховуються сукупність обставин, характеру і наслідків інкримінованого обвинуваченому тяжкого злочину, який має високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої наслідками не лише для конкретних осіб, а й для суспільства в цілому.

У даному випадку, суворість передбаченого покарання, яке загрожує ОСОБА_9 у разі доведення його винуватості за вчинення інкримінованого умисного злочину (позбавлення волі на строк від 5 до 8 років), є суттєвим елементом при оцінюванні ризику переховування особи від суду, а тому саме тримання обвинуваченого під вартою зможе запобігти цьому ризику. Альтернативні (інші) види запобіжних заходів, на переконання суду, не здатні забезпечити його належну процесуальну поведінку і не будуть сприяти укріпленню довіри суспільства до суду.
Тому, з урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють призначити наступне судове засідання до спливу строку тримання ОСОБА_10 під вартою, беручи до уваги наявність вказаних ризиків і продовження на території України строку дії воєнного стану, клопотання прокурора є обґрунтованим.

З тих же підстав клопотання сторони захисту не підлягає задоволенню.
Щодо доводів обвинуваченого про можливість застосування до нього Закону України від 15.03.2022 року № 2125-IX, суд звертає увагу, що вирішення питання щодо скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби під час мобілізації регламентовано ст.616 КПК України.
Оскільки з таким клопотанням до суду може звернутися лише прокурор і при відсутності такого його клопотання, суд не має правових підстав для застосування ст.616 КПК України.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, суд -

ухвалив:

Відкласти судове провадження до 12.00 години 28.07.2022 року.

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою строком до 14.07.2022 року, - продовжити на 60 днів, тобто до 10.09.2022 року.

Клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу на альтернативний та клопотання захисника ОСОБА_4 про відмову у продовженні дії запобіжного заходу залишити без задоволення.

Копію ухвали вручити обвинуваченому і прокурору, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1