Справа № 591/2879/21
Провадження № 1-кп/591/208/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 вересня 2022 року Зарічний районний суд м. Суми в складі головуючого судді ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про продовження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15 ч.2 ст. 190, ч. 2 ст. 190, ч.2 ст. 186 КК України, строку тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000222,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Зарічного районного суду м. Суми перебуває вказане кримінальне провадження.

Від прокурора надійшло клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у зв`язку з тим, що ризики, які існували під час обрання запобіжного заходу, передбачені у п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, на даний час існують та не зменшилися.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з мотивів, наведених у ньому.

Захисник заперечив проти задоволення клопотання прокурора, оскільки ОСОБА_4 тривалий час перебуває під вартою, на даний час встановлені ризики значно зменшилися внаслідок дослідження більшої частини доказів, в тому числі і по епізоду обвинувачення у тяжкому злочині.

Обвинувачений покладався на розсуд суду.

Заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст.177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто в даному випадку: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Крім того, при вирішенні питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд повинен врахувати обставини, передбачені ст.178 КПК України, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що ОСОБА_4 офіційно не працював, обвинувачується у вчиненні умисних нетяжкого та тяжкого злочинів проти власності, потерпілими від яких є особи похилого віку, наявність цивільних позовів, у справі не допитані потерпілі та свідки, що дає підстави вважати, що не виключена можливість впливу обвинуваченого на цих осіб, кількість епізодів та негативну репутацію обвинуваченого, який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень у лютому, березні та квітні 2021 року, тобто будучи вже притягнутим до кримінальної відповідальності за ч.1 ст.213 КК України, то даний час актуальними залишаються ризики переховування обвинуваченого від суду з метою уникнення покарання, незаконно впливати на свідків та потерпілих вчинити інше кримінальне правопорушення.

З огляду на вказане, встановлено обставини, з якими закон пов`язує можливість продовження виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Наявність у обвинуваченого сімейних зв`язків не зменшують існування ризиків, про які зазначив у клопотанні прокурор.

Дослідження певної частини доказів не дає суду підстав на даній стадії провадження оцінити їх та прийняти рішення наперед про винуватість чи невинуватість особи та зробити висновки про зменшення ризиків чи їх відсутність.

Таким чином, заявлені стороною обвинувачення ризики є триваючими, не спростовані стороною захисту, не зменшилися в такому обсязі, що давало б суду підстави застосувати більш м`який запобіжний захід до обвинуваченого.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193-199, 331, 371, 372, 376, 392, 394, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити строк дії обраного обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 10 листопада 2022 року включно.

Визначити заставу у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 130 000 (сто тридцять тисяч) гривень.

У разі внесення застави та після звільнення ОСОБА_4 з-під варти, покласти на нього наступні обов`язки:

1) прибувати до суду по першому виклику;

2) не відлучатися за межі визначеного місця проживання без дозволу прокурора або суду;

3) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання чи роботи;

4) утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками у кримінальному провадженні;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

6) носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити заставодавцю та обвинуваченому, що, у разі невиконання обов`язків заставодавцем чи обвинуваченим, застава звертається в дохід держави, а після звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 цього Кодексу.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим з моменту вручення її копії.

Суддя ОСОБА_1