УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 липня 2022 року

м. Київ

справа № 522/15604/16-к
провадження № 51 1890 ск 22
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу представника потерпілої ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 на ухвалу Приморського районного суду міста Одеси від 04 серпня 2021 рокута ухвалу Одеського апеляційного суду від 13 квітня 2022 року щодо ОСОБА_6 ,
встановив:
Ухвалою Приморського районного суду міста Одеси від 04 серпня 2021 року задоволено клопотання захисника ОСОБА_7 та звільнено ОСОБА_6 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 296, ч. 1 ст. 129 КК, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 49 КК, у зв`язку із закінченням строків давності.
Кримінальне провадження стосовно ОСОБА_6 закрито на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК.
Скасовано заходи забезпечення кримінального провадження та заходи безпеки стосовно потерпілої ОСОБА_4 , застосовані ухвалою Приморського райсуду м. Одеси від 30.10.2019.
Вирішено питання щодо долі речових доказів.
Ухвалою Одеського апеляційного суду від 13 квітня 2022 року ухвалу місцевого суду залишено без змін.
У касаційній скарзі адвокат ОСОБА_5 порушує питання про перегляд вказаних судових рішень у касаційному порядку.
Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 КПК, колегія суддів дійшла висновку, що скаргу подано без додержання вимог зазначеної статті.
Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 427 КПК касаційна скарга повинна містити обґрунтування заявлених скаржником вимог із зазначенням того, в чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.
Відповідно до ч. 1 ст. 438 КПК підставами для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції є: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (ст. 412 КПК), неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (ст. 413 КПК) чи невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (ст. 414 КПК).

Посилаючись у касаційній скарзі на незаконність судового рішення, особа, яка подає касаційну скаргу, має вказати на конкретні порушення закону, що є підставами для скасування або зміни судового рішення, і які, на її думку, були допущені судами при винесенні судових рішень, навести конкретні аргументи в обґрунтування кожної позиції.
При цьому слід враховувати, що відповідно до ст. 433 КПК суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в оскаржуваному судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу.
Однак, вказаних вимог кримінального процесуального закону представником потерпілої не дотримано, оскільки, посилаючись на порушення кримінального процесуального закону, адвокат у касаційній скарзі не навів належного обґрунтування допущення судами першої та апеляційної інстанцій таких порушень норм права, які могли б тягнути за собою скасування оскаржуваних судових рішень відповідно до норм, передбачених статтею 438 КПК, з огляду на зміст положень статей 370, 412, 413, 419 цього Кодексу.
Крім того, касаційна скарга представника потерпілого не містить доводів щодо незаконності висновків суду апеляційної інстанції, наведених в ухвалі цього суду на спростування доводів апеляційної скарги сторони обвинувачення.
З огляду на те, що касаційна скарга не відповідає вимогам, які до неї ставляться, її потрібно залишити без руху та встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків.
Керуючись ч. 1 ст. 429 КПК, Верховний Суд

постановив:
Залишити касаційну скаргу представника потерпілої ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 без руху і встановити семиденний строк із дня отримання ухвали на усунення зазначених у ній недоліків.
У разі невиконання викладених в ухвалі вимог касаційну скаргу буде повернуто скаржникові.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3