Єдиний унікальний номер 728/875/22
Кримінальне провадження 1-кс/728/174/22
У Х В А Л А
09 серпня 2022 року Слідчий суддя Бахмацького районного суду Чернігівської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2
В С Т А Н О В И Л А:
05.08.2022 року слідчий СВ відділення поліції № 1 Ніжинського РВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_3 звернулась з клопотанням про арешт майна.
Досудовим розслідуванням встановлено наступне: 04.08.2022 року о 22 год. 27 хв. надійшло повідомлення зі служби 102 до ВП №1 Ніжинського РВП про те, що за адресою АДРЕСА_1 , в ході спілкування працівником поліції з гр. ОСОБА_4 , остання поклала в папку грошові кошти в розмірі більше 1000 грн.
Будучи попередженою про неправомірність своїх дій, ОСОБА_4 продовжувала вчиняти спроби надати співробітнику поліції, як службовій особі, неправомірну вигоду.
05.08.2022 року з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, виявлення слідів та предметів кримінального правопорушення, в порядку ст. 237 КПК України, проведено огляд грошових коштів в сумі 3000 гривень купюрами номіналом в 1000, 1000, та 1000 гривень.
Оглядом було встановлено, що грошові кошти в сумі 3000 гривень, які ОСОБА_4 пропонувала у якості неправомірної вигоди службовій особі, складаються з таких купюр: номіналом 1000 гривень (АЗ 3733953), номіналом 1000 гривень (ЕА4129459), номіналом 1000 гривень (АГ4590191). Вказані грошові купюри були поміщені до спеціального пакету № SUD 1053497 та вилучені.
Постановою від 05.08.2022 року вилучені грошові кошти в сумі 3000 гривень купюрами номіналом 1000 гривень (АЗ 3733953), номіналом 1000 гривень (ЕА4129459), номіналом 1000 гривень (АГ4590191), визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.
З метою збереження речових доказів, просила вирішити питання про накладення арешту на вищевказаний транспортний засіб, оскільки незастосування арешту на майно може призвести до його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження.
В судове засідання слідчий ОСОБА_3 не з`явилася. У наданій заяві просила розглядати клопотання без її участі та задовольнити клопотання.
Володілець майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася. У наданій заяві просила розглядати клопотання за її відсутності. У вирішенні вказаного питання покладається на розсуд суду.
В зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України не здійснювалося.
Розглянувши дане клопотання, дослідивши долучені до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 171 КПК України та погоджене з прокурором.
Згідно з витягом з ЄРДР слідчими у вказаному кримінальному провадженні є ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_3 , ОСОБА_10 ОСОБА_11 .
Згідно з витягом з ЄРДР прокурорами у вказаному кримінальному провадженні є ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 .
Відповідно до постанови слідчого від 05.08.2022 року вилучені грошові кошти в сумі 3000 гривень купюрами номіналом 1000 гривень (АЗ 3733953), номіналом 1000 гривень (ЕА4129459), номіналом 1000 гривень (АГ4590191), власником яких являється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителька АДРЕСА_1 визнано речовими доказами, та зберігаються в матеріалах даного кримінального провадження.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження, що визначено ч.1 ст. 170 КПК України.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно з ч. 3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
За приписами ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
З матеріалів клопотання вбачається, що було вчинено кримінальне правопорушення і вищезазначені кошти мають доказове значення у даному кримінальному провадженні та відповідно до постанови слідчого від 05.08.2022 року визнані речовими доказами.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що викладені в клопотанні доводи про необхідність накладення арешту на вказані в клопотанні кошти з метою їх збереження, як речового доказу є обґрунтованими та підлягають задоволенню, оскільки незастосування арешту на майно може призвести до його приховування, зникнення, втрати, пошкодження, псування, знищення чи відчуження, або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню. Крім того майно може мати сліди кримінального правопорушення, які можуть бути використані як докази під час проведення досудового розслідування.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 107 ч. 4, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Бахмацького районного суду ОСОБА_1