Справа № 442/5144/22
Провадження № 1-кс/442/1361/2022
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 вересня 2022 року слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дрогобицької окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна,
в с т а н о в и в :
Слідчий СВ Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 31.08.2022 звернулася до слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області в рамках кримінального провадження за № 0000600 від 25.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, з клопотанням про арешт майна, в якому просить накласти арешт на одяг підозрюваного ОСОБА_5 , в якому він був одягнений 24.08.2022 на момент вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, що мав місце в смт Східниця Львівської області, а саме: спортивну чоловічу олімпійку чорного кольору з вертикальним надписом „DSQVARED2 на обох рукавах та чоловічі джинсові штани блакитного кольору, виданий ним 30.08.2022, опечатаний у сейфпакет № 3492059.
В обгрунтування клопотання зазначає, що 24.08.2022 приблизно о 16 год. ОСОБА_5 , перебуваючи на пішохідному тротуарі між вулицями Т. Шевченка та Бориславська в смт Східниця Львівської області, побачив ОСОБА_6 , на шиї якого знаходився ланцюжок із золота, який вирішив відкрито викрасти. Реалізовуючи свій протиправний намір, ОСОБА_5 в цей же час, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, керуючись прямим умислом на відкрите викрадення чужого майна, діючи з корисливим мотивом, спрямованим на незаконне збагачення за чужий рахунок, діючи в умовах воєнного стану, підійшов до ОСОБА_6 та відкрито лівою рукою шляхом ривка зірвав з його шиї ланцюжок, виготовлений із золота 585 проби, вагою 9,66 г, вартістю 19 320 грн та з місця події втік. 30.08.2022 Підозрюваний ОСОБА_5 добровільно видав працівникам поліції одяг, в якому він був одягнений 24.08.2022 на момент вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, що мав місце в смт Східниця Львівської області, а саме: спортивну чоловічу олімпійку чорного кольору з вертикальним надписом „DSQVARED2 на обох рукавах та чоловічі джинсові штани блакитного кольору. Цього ж дня вказаний одяг опечатано у сейфпакет № 3492059 та визнано речовим доказом в даному кримінальному провадженні.
Враховуючи те, що одяг, в якому підозрюваний ОСОБА_5 був одягнений 24.08.2022 на момент вчинення кримінального правопорушення, зберігна собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому підпадають під ознаки речей, визначених у ст.9 8 КПК України, у разі зволікання з накладенням арешту даних речей, докази можуть бути втрачені, що може перешкодити проведенню всебічного та повного досудового розслідування по кримінальному провадженні, тому просить клопотання задовольнити.
Слідчий та власник майна в судове засідання не з`явилися.
Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття в судове засідання слідчого, прокурора, власника майна не перешкоджає розгляду клопотання.
Згідно з вимогами ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому розгляді, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
За змістом п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Як вбачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань здійснюється розслідування кримінального провадження № 0000600 від 25.08.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
30.08.2022 в ході проведення огляду місця події у підозрюваного ОСОБА_5 було вилучено спортивну чоловічу олімпійку чорного кольору з вертикальним надписом „DSQVARED2 на обох рукавах та чоловічі джинсові штани блакитного кольору.
Постановою від 30.08.2022 одяг підозрюваного ОСОБА_5 , в якому він був одягнений 24.08.2022 на момент вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, що мав місце в смт Східниця Львівської області, а саме: спортивну чоловічу олімпійку чорного кольору з вертикальним надписом „DSQVARED2 на обох рукавах та чоловічі джинсові штани блакитного кольору визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.
31.08.2022 слідчий СВ Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області з клопотанням про арешт майна.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для накладення арешту на вилучений в ході огляду місця події 30.08.2022 спортивну чоловічу олімпійку чорного кольору з вертикальним надписом „DSQVARED2 на обох рукавах та чоловічі джинсові штани блакитного кольору, оскільки вона є речовим доказом в кримінальному провадженні, слідчий зазначив наявність ризиків втрати доказів у разі не накладення арешту, а обмеження права на відчуження, розпорядження та користування майном є розумним та співрозмірним заходом, що відповідає завданням кримінального провадження.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування на вилучений у ОСОБА_5 в ході огляду місця події від 30.08.2022 його одяг, а саме: спортивну чоловічу олімпійку чорного кольору з вертикальним надписом „DSQVARED2 на обох рукавах та чоловічі джинсові штани блакитного кольору.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом 5 днів із дня її оголошення безпосередньо до Львівського апеляційного суду.
Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1