СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/2668/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 вересня 2022 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі
слідчого судді ОСОБА_1 ;
за участю секретаря ОСОБА_2 ;
прокурора ОСОБА_3 ;
підозрюваного: ОСОБА_4 ;
захисника: ОСОБА_5 ;
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання старшого слідчого слідчого відділу Святошинського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Святошинської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0002230, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 серпня 2022 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця м. Харкова, громадянина України, одруженого, з вищою освітою, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше засудженого 23 жовтня 2011 року Дзержинським районним судом м. Харкова за ч. 1 ст. 187, ч. 4 ст. 296, ч. 2 ст. 186, ст.. 128 КК України до основного покарання у виді позбавлення волі строком на 4 (чотири) роки; 26 серпня 2016 року Червонозаводським районним судом м. Харкова за ч. 2 ст. 186 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 5 (п`ять) років, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України-
ВСТАНОВИВ:

Слідчий Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_8 за погодженням з прокурором ОСОБА_7 звернувся до суду з клопотанням про застосування забожіного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на те, що слідчим відділом Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002230, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 серпня 2022 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Слідчий стверджує, що ОСОБА_4 , будучи раніше засудженим та притягненим до кримінальної відповідальності за вчинення майнових злочинів, належних висновків для себе не зробив на шлях виправлення не став та повторно скоїв умисний майновий злочин.
24.02.2022, у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації, указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» з 05 год. 30 хв. 24.02.2022 в Україні введено військовий стан строком на 30 діб.
В подальшому воєнний стан в Україні декілька разів продовжувався, зокрема, останній раз Указом Президента України від 17 травня 2022 року № 342/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» (Указ затверджено Законом № 2263-ІХ від 22.05.2022) продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 год. 30 хв. 25.05.2022 строком на 90 діб.
В подальшому згідно Закону № 2500 затвердженого Указом Президента «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 12.08.2022 № 573/2022, за яким воєнний стан в Україні продовжено з 05 год. 30 хв. строком на 90 діб до 21 листопада 2022 року.
Так, за версією органу досудового розслідування, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 23.08.2022 приблизно о 20:30 год., перебуваючи у будинку АДРЕСА_3 в умовах воєнного стану на території України, повторно, відкрито викрав чуже майно, яке належить ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , завдавши останньому матеріальну шкоду на суму приблизно 42 984 грн.
23.08.2022, приблизно о 20 год., ОСОБА_4 зайшов до приміщення кафе « ІНФОРМАЦІЯ_3 », що розташовано по пр-т. Перемоги, 87 у м. Києві. Знаходячись в приміщенні кафе «Чарочна», ОСОБА_4 помітив незнайомого йому раніше ОСОБА_9 та познайомившись із останнім вирішив вжити разом з ним алкогольні напої. В ході спілкування та вживання алкогольних напоїі з ОСОБА_9 , ОСОБА_4 помітив в останнього на шиї золотий ланцюжок, який його зацікавив та він вирішив заволодіти ним з метою особистого збагачення.
В подальшому ОСОБА_9 після вживання алкогольних напоїв спільно із ОСОБА_4 вийшов з приміщення кафе « ІНФОРМАЦІЯ_3 » та прослідував до свого місця проживання у будинку АДРЕСА_3 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, ОСОБА_4 прослідував за ОСОБА_9 до будинку АДРЕСА_3 та слідом за ним зайшов у приміщення вказаного будинку. Далі, ОСОБА_4 помітивши ОСОБА_9 підійшов до дверей своєї квартири АДРЕСА_4 , підійшов до останнього ззаду та шляхом ривка зірвав з його шиї золотий ланцюжок 585 проби, 55 розміру, вагою 8.68 гр., вартістю приблизно 32 984 грн., із золотим хрестиком 585 проби, вагою приблизно 5 грм., вартістю 10 000 грн., які тримаючи у руці вибіг з приміщення вказаного будинку.
Відкрито викравши чуже майно, ОСОБА_4 з місця вчинення злочину втік, в подальшому розпорядившись викраденим на власний розсуд.
Обґрунтованість підозри підтверджується матеріалами кримінального провадження, доданими до клопотання.
Слідчий обґрунтовує клопотання тим, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинив умисний злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 10 років, ніде не працює, тому може переховуватись від органів досудового розслідування. незаконно впливати на свідків, потерпілу, продовжувати вчиняти інші злочини, та вважає, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, посилаючись на обставини, що зазначені в клопотанні.
Підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання, посилаючись на необґрунтованість пред`явленої підозри, наявність у нього міцних соціальних зв`язків та позитивних характеристик.
Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора та підозрюваного, його захисника, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Слідчим відділом Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002230, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 серпня 2022 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
31.08.2022, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України (а.с. 69-71).
Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.
У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.
Наявність обґрунтованою підозри є умовою законності застосування запобіжного заходу.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом прийняття заяви від ОСОБА_9 з приводу відкритого викрадання його особистого майна; протоком огляду місця події від 23.08.2022, де було вчинено відкрите викрадення майна ОСОБА_9 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 , який надав покази з приводу відкритого викрадення його особистого майна, що мало місце 23.08.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , яка працює продавцем в кафе «Чарочна»; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , який 23.08.2022 знаходився в приміщенні кафе «Чарочна»; протоколом огляду відеозапису з приміщення кафе «Чарочна» від 30.08.2022; протоколом пред`явлення речей для впізнання за фотознімками з потерпілим ОСОБА_9 , який впізнав свій викрадений золотий хрестик; протоколом затримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку 208 КПК України від 30.08.2022; протоколом пред`явлення особи для впізнання, а саме підозрюваного ОСОБА_4 під час якого потерпілий ОСОБА_9 впізнав його за рисами обличчя; протоколом огляду відеозапису з приміщення відділення ломбарда «Скарбниця» де на відеозаписі помітно в приміщенні вказаного відділення ОСОБА_4 ; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності. .
Наявні в матеріалах клопотання докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра», тому твердження захисника про відсутність обгрунтованої підозри є безпідставним.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Під час перевірки наявності ризиків, передбачених п.п. 1 - 4 ч. 1 статті 177 КПК, у кримінальному провадженні № 0002230 від 24.08.2022 щодо підозрюваного ОСОБА_4 , слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду обумовлюється серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання (злочин, у якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , передбачає виключно покарання у виді реального позбавлення волі на строк від семи до десяти років. Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку особливо сильно підвищують ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.
При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на свідків та на потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Крім цього враховуючи той факт, що підозрюваний ОСОБА_4 двічі був у минулому засуджений за аналогічні кримінальні правопорушення, слідчий суддя не може ігнорувати ризик повторного вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.
Щодо можливості застосування більш м`яких запобіжних заходів, які зможуть запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.
Виходячи з положень п.п. 4) ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.
Ризики, які вище буди встановлені слідчим суддею, а саме: ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду, ризик незаконно впливати на свідків та потерпілого, ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та ризик вчинення інших правопорушень є актуальними безвідносно до стадії цього кримінального провадження.
З огляду на викладене, а також наведених вище характеристик кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , особи підозрюваного, який раніше двічі засуджений за вчинення аналогічних злочинів, не працює та вагомості встановлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК, слідчий суддя дійшов висновку про те, що іншими, більш м`якими запобіжними заходами запобігти настанню зазначених ризиків не видається за можливе, оскільки існують обґрунтовані доказами достатні підстави вважати, що незастосування до підозрюваного найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою призведе до неправомірного впливу на свідків, потерпілого, переховуванню підозрюваного від органів досудового розслідування, вчиненню підозрюваним інших кримінальних правопорушень, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а тому на даному етапі кримінального провадження запобіжний захід у вигляді тримання під вартою буде необхідним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 та зможе запобігти цим ризикам, що свідчить про обґрунтованість клопотання про застосування заходу забезпечення у виді тримання під вартою. Доводи підозрюваного та його захисника про наявність у ОСОБА_4 міцних соціальних зв`язків не може нівелювати усіх перелічених вище ризиків.
Щодо визначення розміру застави слідчий суддя, на основі наданих прокурором та підозрюваним пояснень, а також матеріалів клопотання, приходить до таких висновків.
Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу (ч. 1 ст. 182 КПК України).
Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті (ч. 3 ст. 183 КПК України).
Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (частина 4 статті 182 КПК).
Розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб ( п. 2) ч. 5 ст. 182 КПК). У виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина 5 статті 182 КПК).
Отже, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.
При визначені розміру застави необхідно врахувати: обставини кримінального правопорушення; майновий стан підозрюваного; його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; встановлені ризики, передбачених статтею 177 КПК; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа.
Таким чином, слідчий суддя, зважаючи на тяжкість інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення, а також враховуючи відомості про його особу та майновий стан, приходить до висновку про можливість обрання підозрюваному альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у межах тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 74 430 грн.
Також, у разі внесення застави як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), відповідно до положень ч.5 ст.194 КПК України, для зменшення наведених вище ризиків на підозрюваного слід покласти обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, необхідність застосування яких стороною обвинувачення доведено, а саме: прибувати до суду за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з особами, які мають статус свідків у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 178, 182-184, 193, 194, 196, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого слідчого відділу Святошинського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Святошинської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0002230, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 серпня 2022 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 (шістдесят) днів до 28 жовтня 2022 року включно.
Визначити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 розмір застави у межах тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 74 430 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою на депозитний рахунок Святошинського районного суду м. Києва (код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059; банк отримувача ДКСУ, м.Київ; код банку отримувача (МФО) 820172; рахунок отримувача UA1012089 ), після внесення якої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підлягає звільненню з-під варти в порядку, передбаченому ч. 4 ст. 202 КПК України.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави, строком на два місця з моменту внесення застави наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, суду за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з особами, які мають статус свідків у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави, а до нього, для забезпечення виконання визначених законом обов`язків, може бути застосовано інший запобіжний захід.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Для утримання підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підлягає направленню до ДУ "Київський слідчий ізолятор" Міністерства юстиції України.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали оголошено 02.09.2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1