Справа № 953/4706/22
н/п 1-кс/953/3098/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" серпня 2022 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчої судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання в приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання прокурора у кримінальному провадженні заступника начальника відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна, поданого в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000459 від 12.08.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15 ч.1 ст.115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

29 серпня 2022 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора у кримінальному провадженні заступника начальника відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на добровільне видане 27.08.2022 майно, яке належить потерпілій ОСОБА_4 , а саме на жіночі спортивні брюки темного кольору з боковим вставками світлого кольору та макасини чорного кольору вироблені з тканини зі слідами експлуатації та характерним запахом речовини схожим на бензин та визначити місце зберігання камеру схову речових доказів яка знаходиться у СУ ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Весніна, 14.
Дане клопотання обґрунтоване тим, що Слідчим управлінням ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000459 від 12.08.2022 за ознаками ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст.115 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 25.04.2022 близько 19-00 години, ОСОБА_5 , під час військової окупації с. Руська Лозова, Харківського району, Харківської області, переховуючись в підвалі багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 з іншими мешканцями селища, в ході сварки з ОСОБА_4 та ОСОБА_6 , облив рідиною схожою на бензин та намагався підпалити заживо, але інші мешканці підвалу вищевказаного будинку, які були присутні при цьому завадили йому зробити це.
Прокурор зазначає, що в ході допиту потерпілих ОСОБА_4 та ОСОБА_6 встановлено, що одяг в якому вони знаходились під час сварки з ОСОБА_5 зберігся та 27.08.2022 вони добровільно видали для долучення матеріалів кримінального провадження.
27.08.2022 надійшла заява від потерпілої ОСОБА_4 про добровільну видачу жіночих спортивних брюк чорного кольору з боковими вставками світлого кольору та жіноче взуття, а саме макасини вироблені з тканини чорного кольору зі слідами експлуатації з характерним запахом бензину, крім цього 27.08.2022 надійшла заява від потерпілої ОСОБА_6 про добровільну видачу жіночого спортивного костюму з написом на ньому «FENDI» зі слідами експлуатації з характерним запахом бензину.
Також прокурор вказує, що добровільне видане майно, а саме спортивні брюки темного кольору с боковими вставками світлого кольору та макасини чорного кольору, належать потерпілій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці с. В.-Реутець, Медвенського району, Курської області, громадянки України, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 . Добровільне виданий спортивний костюм чорного кольору з написом на ньому «FENDI» належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженці с. Руська Лозова Дергачівського району Харківської області, українці, громадянці України, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , фактично проживаюча за адресою: АДРЕСА_4 .
Крім того, прокурор зазначила, що 27.08.2022 постановою старшого слідчого СУ ГУНП в Харківській ОСОБА_7 видані речі потерпілої ОСОБА_4 , а саме: спортивні брюки темного кольору з боковими вставками світлого кольору та макасини чорного кольору виготовлені з тканини зі слідами експлуатації та характерним запахом схожим на бензин, крім цього виданий потерпілою ОСОБА_6 спортивний костюм чорного кольору з написом на ньому «FENDI» - визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000459 від 12.08.2022, місцем їх зберігання, у разі задоволення клопотання про арешт майна, визначено камеру схову речових доказів СУ ГУНП в Харківській області.
Крім того, прокурор вказує, що добровільно видані речі потерпілими ОСОБА_4 та ОСОБА_6 , є предметом кримінального правопорушення, по яким необхідно провести ряд судових експертиз та які можуть бути використані в кримінальному провадженні, як докази винуватості вищевказаних осіб, в ході досудового слідства виникла необхідність накласти арешт на майно.
Прокурор зазначає, що з метою проведення повного, об`єктивного, неупередженого досудового розслідування, найскорішого розкриття кримінального правопорушення, встановлення істини по справі, а також притягнення винних до відповідальності, виникла необхідність в накладенні арешту вищевказані речові докази.
Прокурор ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, про місце, дату та час розгляду клопотання повідомлялася у встановленому законом порядку. На електронну адресу Київського районного суду м. Харкова направила заяву про розгляд клопотання за її відсутністю. Клопотання підтримує та прохає його задовольнити.
Власниця майна в судове засідання, призначене на 31.08.2022, не з`явилася, про час та місце слухання клопотання була повідомлена належним чином у встановленому законом порядку. 31.08.2022 до канцелярії суду надішла заява ОСОБА_4 , в якій остання не заперечує проти накладення арешту на майно, судове засідання просила проводити без її участі.
Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України слідча суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутністю прокурора та власника майна.
Слідча суддя, дослідивши додані до клопотання документи, якими прокурор обґрунтовує свою вимогу, встановила наступне.
24 лютого 2022 року Україна зазнала чергового акту збройної агресії з боку Російської Федерації. Відбулося широкомасштабне вторгнення в Україну збройних сил Росії, що триває і досі.

Згідно з Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб введено в Україні воєнний стан. Відповідно до Указу Президента України № 573/2022 від 12.08.2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Як вбачається із витягу з ЄРДР, в провадженні Головного управління Національної поліції в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000459 від 12.08.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15 ч.1 ст.115 КК України.
Відомості щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15 ч.1 ст.115 КК України внесені до ЄРДР 12.08.2022 за фактом того, що 12.08.2022 до слідчого управління ГУНП в Харківській області надійшли матеріали з УСР в Харківській області, та заява гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відносно мешканця Харківської області Дергачівського району, ОСОБА_8 , який перебуваючи на території с. Руська Лозова, під час окупації даного населеного пункту, в ході сварки з місцевими мешканцями, які переховувалися в підвалі багатоповерхового будинку, облив декілька мешканців бензином та намагався їх підпалити заживо, але мешканці підвалу, які були присутні при цьому завадили йому зробити це.
Згідно з ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Кримінально-процесуальний закон передбачає, що сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом (ч.2 ст.93 КПК України).
Речовий доказ або документ, наданий добровільно зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду (ч.2 ст.100 КПК України).
Правова природа отримання доказів, на відміну від витребування, є іншою, оскільки отримання полягає у прийманні того, що надсилається, надається або вручається, тобто при отриманні певна особа добровільно передає, надає, представляє матеріали слідчому чи прокурору.
Згідно з даними, які містяться в заяві потерпілої ОСОБА_4 від 27.08.2022, остання добровільно надала свій одяг, в якому перебувала в день вчинення кримінального правопорушення, а саме: мокасини чорного кольору, спортивні штани темно-фіолетового кольору.
З огляду на зазначене, надані потерпілою речі, а саме: мокасини чорного кольору, спортивні штани темно-фіолетового кольору, не вважаються тимчасово вилученим майном.
Водночас, однією із засад кримінального провадження є недоторканість права власності.
Відповідно до ч. 1 ст. 16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Таким чином, вирішуючи питання щодо обмеження права власності особи під час кримінального провадження, суду слід керуватись нормами Кримінального процесуального законодавства України, які безпосередньо регулюють питання можливого обмеження права власності.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна, суть якого полягає у тимчасовій забороні, адресованій власнику чи володільцю майна, відчужувати його, розпоряджатися чи користуватися ним.
Так, ч.1 ст.170 КПК України зазначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно:
- є доказом злочину;
- підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Арешт з метою збереження речових доказів (п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України) може бути накладений на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України (ч. 3 ст. 170 КПК України).
Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження (абз.2 ч.1 ст.170 КПК України).
Прокурор в клопотанні вказує на таку підставу для накладення арешту на майно як збереження речових доказів.
Постановою старшої слідчої СУ ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_7 від 27.08.2022, жіночі спортивні брюки темного кольору з боковими вставками світлого кольору та жіночі мокасини темного кольору вироблені із тканини, визначено в якості речових доказів та долучено до матеріалів кримінального провадження № 0000459 від 12.08.2022.
Дослідженням змісту витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному проваджені № 0000459, переліку майна, яке було добровільно видано потерпілою, встановлено, що існує сукупність розумних підозр вважати, що жіночі спортивні брюки темного кольору з боковими вставками світлого кольору та жіночі мокасини темного кольору вироблені із тканини, відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються у цьому кримінальному провадженні.
Тому слідча суддя вважає обґрунтованими доводи слідчого в частині накладення арешту на вказане вище вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки незастосування арешту вказаного майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, може привести до його зникнення, або настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, слідчою суддею не встановлено. Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчої судді не виникає.
Слідча суддя вважає, що передача вищезазначеного вилученого майна на відповідальне зберігання власнику або володільцю з попередженням про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України не забезпечить їх належної схоронності від таких випадків як крадіжка, пошкодження, знищення, інших негативних обставин, які не залежать від волі особи, якій він буде наданий на зберігання.
Слідча суддя приходить до висновку про розумність та співрозмірність обмеження права володіння ОСОБА_4 завданням кримінального провадження. Накладення арешту на вказане майно не завдасть шкоди охоронюваним правам та інтересам осіб, а лише забезпечить можливість збереження речових доказів.
З огляду на викладене, слідча суддя дійшла до висновку про задоволення клопотання, оскільки добровільно видані потерпілою речі, а саме: жіночі спортивні брюки темного кольору з боковими вставками світлого кольору та жіночі мокасини темного кольору вироблені із тканини, мають значення речових доказів та з метою збереження речового доказу, необхідно накласти арешт на зазначені речі.
При цьому слідча суддя звертає увагу на те, що власники або володільці майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково (ч.1 ст.174 КПК).
Арешт майна також може бути скасовано повністю або частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч.2 ст.174 КПК України).
З урахуванням викладеного, керуючись 131, 132, 170 - 175, 309, 369-372 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора у кримінальному провадженні заступника начальника відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна, поданого в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000459 від 12.08.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15 ч.1 ст.115 КК України задовольнити.
Накласти арешт на майно, власницею якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: жіночі спортивні брюки темного кольору з боковими вставками світлого кольору та жіночі мокасини темного кольору вироблені із тканини - шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження - до скасування арешту майна у встановлену КПК України порядку .
Майно, на яке накладено арешт зберігати відповідно до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Місцем зберігання автомобіля марки гіроборда ТМ «Smart Balance U6» червоного кольору, визначити камеру схову речових доказів СУ ГУНП в Харківській області за адресою: м.Харків, вул. Весніна, 14.
Зобов`язати слідчого, який здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, забезпечити зберігання речових доказів.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Повний текст ухвали складено 31.08.2022.

Слідча суддя ОСОБА_1