СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/1259/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 жовтня 2022 року м. Київ
Святошинський районний суд міста Києва у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в режимі відеоконференції в місті Києві кримінальне провадження за №0000027, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.03.2022, за обвинуваченням:
ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України,
за участю сторін кримінального провадження
прокурора ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,

в с т а н о в и в :

До Святошинського районного суду міста Києва 05.09.2022 надійшли матеріали кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 314, ч. 3 ст. 331 КПК України, судом 05.09.2022 було постановлено ухвалу про призначення підготовчого судового засідання.
У підготовче судове засідання з`явилися обвинувачений та захисник обвинуваченого. Прокурор бере участь у підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції.

05.10.2022 до суду надійшло від прокурора Закарпатської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері західного регіону ОСОБА_4 , клопотання про обрання (продовження) запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 .
У підготовчому судовому засіданні прокурор підтримав клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою. Загалом клопотання прокурора обґрунтовано тим, що ризики визначені в ухвалі суду від 12.08.2022, на даний час продовжують існувати, а тому є необхідність у застосуванні до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Обвинувачений та захисник проти задоволення клопотання заперечували.

Суд, заслухавши пояснення учасників процесу, оцінивши ступінь обґрунтованості заявленого клопотання, дійшов наступних висновків.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Заходами забезпечення кримінального провадження є: 9) запобіжні заходи (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі й обставини зазначені у ч. 1 ст. 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення , тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я підозрюваного, наявність постійного місця роботи або навчання, його репутацію, наявність судимостей.

З положень ч. 3 та ч. 5 ст. 132 КПК України слідує, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати суду докази обставин, на які вони посилаються.

Суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом (ч. 2 ст. 26 КПК).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Згідно з обвинувальним актом ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.407 КК України.

У даному провадженні зв`язок обвинуваченого ОСОБА_3 з вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у провадженні доказами, які підтверджують, що підозра є обґрунтованою, що дає підстави для застосування до нього запобіжного заходу та продовження дії обов`язків.

Суд також зазначає, що кримінальне провадження знаходиться на стадії підготовчого судового провадження, основною метою проведення якого є визначення судом можливості на законних підставах призначити кримінальне провадження до судового розгляду, що виключає можливість оцінки судом обґрунтованості підозри у розумінні п. 175 рішення Європейського суду з прав людини «Нечипорук і Йонкало проти України» та інших рішень Європейського суду з прав людини (рішення у справах «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» і «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства»). Разом з тим, оцінці судом на зазначеній стадії кримінального провадження підлягають характер, тяжкість та наслідки кримінального правопорушення, а також наявність та/або продовження існування наведених прокурором ризиків, передбачених п.п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Судом встановлено, що ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.08.2022 застосовано до ОСОБА_3 запобіжній захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, до 07.10.2022. Визначено розмір застави в розмірі 198480 грн. Роз`яснено, що в разі внесення застави на ОСОБА_3 покладено наступні обов`язки: - прибувати до суду за кожним його викликом, вимогою та визначеною ним періодичністю; - не відлучатися з території м. Київ без дозволу суду; - повідомляти суд про зміну свого місця проживання та роботи; -утриматися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні №0000027 від 18.03.2022 щодо обставин вказаного кримінального провадження; - здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну. Термін дії обов`язків, покладених судом, визначено до 07.10.2022 р. включно.

Як убачається, відповідна суми застави була внесена на депозитний рахунок, а ОСОБА_3 звільнено з-під варти, щодо нього почали діяти обов`язки, встановлені судом, тобто він є особою щодо якої застосовано запобіжний захід у виді застави, із застосуванням обов`язків, визначених ухвалою суду від 12.08.2022.

Відповідно до положень ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених ч. 3 або 4 ст. 183 цього Кодексу.

На відміну від інших запобіжних заходів застава є безтерміновим запобіжним заходом, а обов`язки покладені на обвинуваченого пов`язанні з внесенням застави встановлюються на певний час у даному разі до 07.10.2022.

Частиною 7 ст. 194 КПК України встановлено, що строк дії покладених на підозрюваного обов`язків, передбачених частинами п`ятою та шостою цієї статті у разі необхідності може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про продовження дії процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, суд має встановити існування ризиків його неправомірної процесуальної поведінки та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

У судовому засіданні встановлено, що на даний час продовжують існувати ризики, які були підставою для обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 зокрема, переховуватися від суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Разом із тим, прокурором не доведено і в судовому засіданні не встановлено, що обов`язки покладені на нього обвинуваченим порушувалися чи не виконувалися, тобто відсутні об`єктивні підстави вважати, що до обвинуваченого слід застосувати більш жорсткий запобіжний захід.

Враховуючи вище наведене, суд дійшов до переконання про необхідність продовжити на два місяці строк дії обов`язків, покладених на обвинуваченого ОСОБА_3 , а саме: - прибувати до суду за кожним його викликом,вимогою та визначеною ним періодичністю;- не відлучатися з території м. Київ без дозволу суду;- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та роботи;-утриматися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні №0000027 від 18.03.2022 щодо обставин вказаного кримінального провадження;- здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
Клопотання сторони захисту, щодо зміни обов`язків, в частині надання дозволу на виїзд за межі м. Києва на територію Київської області, суд вважає безпідставними, оскільки обвинувачений має право звернутися до суду із відповідною обґрунтованою заявою та отримати такий дозвіл. На думку суду вказане обмеження ніяким чином не порушує права обвинуваченого, натомість слугує запорукою належної його процесуальної поведінки.

Керуючись ст. ст. 131-132, 177-178, 194, 199, 315 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000027, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.03.2022, по обвинуваченню ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, відкласти до 14 год. 00 хв. 26.10.2022.
У задоволені клопотання сторони обвинувачення про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відмовити.
Продовжити строк дії обов`язків, покладених на обвинуваченого ОСОБА_3 ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.08.2022 на два місяці, до 04.12.2022, а саме:
- прибувати до суду за кожним його викликом,вимогою та визначеною ним періодичністю.
- не відлучатися з території м. Київ без дозволу суду.
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та роботи.
-утриматися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні №0000027 від 18.03.2022 щодо обставин вказаного кримінального провадження.
- здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
Контроль за виконанням ухвали в цій частині покласти на прокурорів, які входять до групи прокурорів у цьому кримінальному провадженні.
Обвинуваченому, письмово під розпис повідомити про покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання, застава звертається в дохід держави та до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід, а також може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Копію даної ухвали негайно вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору.
Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятиденний строк з дня оголошення ухвали.

Суддя ОСОБА_1