ЄУН 397/653/19
Провадження №1-кп/389/117/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2022 року Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду міста Знам`янка кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000040 від 01 лютого 2019 року стосовно ОСОБА_4 , обвинуваченого у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор заявив клопотання про продовження ОСОБА_4 раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, мотивуючи це тим, що ОСОБА_4 раніше судимий, розлучений, має на утриманні неповлолітню дитину, не працює, відтак не має міцних соціальних зв`язків, обвинувачується у вчиненні злочину, який законом класифікується як тяжкий злочин, може переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення. Ризики, які були підставою обрання такої міри запобіжного заходу, не зникли і не змінились.

Обвинувачений та його захисник просили змінити запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, мотивуючи тим, що ОСОБА_4 тривалий час тримається під вартою, а прокурором не наведено обгрунтованих ризиків. Також на адресу суду обвинуваченим направлено заяву, в якій останній просить вирішити питання щодо надання йому можливості захищати Батьківщину.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, суд приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно з п.3 ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен, кого заарештовано або затримано згідно з положеннями підпункту "c" пункту 1 цієї статті, має негайно постати перед суддею чи іншою посадовою особою, якій закон надає право здійснювати судову владу і йому має бути забезпечено розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження. Таке звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання. Судом взято до уваги позицію Європейського суду з прав людини, яка висвітлена в рішенні від 20 травня 2010 року у справі «Москаленко проти України», в якому зазначено, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке закон класифікує як тяжкий злочин, з мірою покарання до 10 років позбавлення волі, вважається таким, що не має судимості, в силу ст.89 КК України, має на утриманні малолітню дитину, однак розлучений та не має законних джерел доходів, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків, а відтак, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків, які наразі не допитані, а тому суд вважає встановленим наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, тож тримання ОСОБА_4 під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, в тому числі, зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, введено воєнний стан, який діє на всій території України із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, Указом президента №133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», воєнний стан продовжено до 25.04.2022.

КПК доповнено статтею 616, яка визначає процедуру скасування запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період або зміна запобіжного заходу з інших підстав, тобто у разі введення в Україні або окремих її місцевостях воєнного стану, здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України підозрюваний, обвинувачений, який під час досудового розслідування або судового розгляду тримається під вартою, має право звернутися до прокурора з клопотанням про скасування цього запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

За результатами розгляду клопотання, передбаченого абзацом першим цієї частини, прокурор має право звернутися до слідчого судді або суду, який розглядає кримінальне провадження, з клопотанням про скасування цій особі запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

Клопотання про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що особа підпадає під проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, та висновок при придатність особи до несення військової служби в умовах воєнного стану;

2) виклад обставин, які вказують на те, що відсутні ризики, передбачені частиною першою статті 177 цього Кодексу, а також ризик ухилення особи, стосовно якої пропонується скасувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, від проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

3. Підозрюваний, обвинувачений, стосовно якого скасовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, має невідкладно, не пізніше 24 годин, з`явитися до відповідного територіального центру комплектування та соціальної підтримки за місцем реєстрації.

У разі нез`явлення такої особи у зазначений в абзаці першому цієї частини строк до відповідного територіального центру комплектування та соціальної підтримки за місцем реєстрації прокурор подає клопотання про обрання стосовно неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді або суду про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період покладається на прокурора.

Отже, ст.616 КПК України фактично запроваджено нову передумову для скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою: призов підозрюваного, обвинуваченого на військову службу під час мобілізації. Також передбачено можливість зміни запобіжного заходу у вигляді застави на особисте зобов`язання, якщо застава буде спрямована на рахунки НБУ для цілей оборони.

Клопотання про скасування запобіжного заходу має містити висновок про придатність особи до несення військової служби в умовах воєнного стану, який визначається в рамках військово-лікарської експертизи, проведення якої покладено на військово-лікарські комісії (Положення про військово-лікарську експертизу в Збройних Силах України, затверджене наказом Міністерства оборони України від 14.08.2008 № 402).

Враховаючи відсутність клопотання про скасування запобіжного заходу та висновку про придатність несення ОСОБА_4 військової службита враховуючи, що обставини по справі з часу обрання запобіжного заходу не змінились, ризики, передбачені ст.177 КПК України не зменшились, що унеможливлює застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, а відтак, щодо останнього необхідно продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`який запобіжний захід не забезпечить виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків та завдань кримінального провадження.

В силу п.2 ч.4 ст.183 КПК України, розмір застави в даному кримінальному провадження не визначається.

Керуючись ст.ст.177, 183, 331, 616 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с.Родниківка Олександрівського району Кіровоградської області, продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, починаючи з 12.10 год. 04 квітня 2022 року по 12.10 год. 01 червня 2022 року.

Копію ухвали до відома, направити начальнику ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор», вручити прокурору та обвинуваченому.

На ухвалу суду може бути подана апеляція безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя Знам`янського

міськрайонного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1