Справа № 509/2544/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2022 року Овідіопольський районний суд Одеської області у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Овідіополь Одеської області клопотання дізнавача СД відділення поліції №1 Одеського районного управління поліції №2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 погодженого прокурором Чорноморської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна, в рамках кримінального провадження №0000063 від 04.06.2022, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Сектором дізнання відділення поліції №1 Одеського районного управління поліції №2 ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000063 від 04.06.2022, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 04.06.2022 надійшло телефонне повідомлення працівника поліції ОСОБА_5 про те, що на ділянці місцевості за адресою: Одеська область, Одеський район, смт. Овідіополь, неподалеку пров. Причальний, 13 на березі Дністровського лиману було виявлено громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який у період заборони лову водних біоресурсів у зв`язку з їх нерестом, встановленої наказом Управління державного меліорації та рибного господарства у Одеській області від 14.04.2022 №132 здійснював вилов риби знаряддям лову сіткою.

12.07.2022 свідком у кримінальному провадженні ОСОБА_7 , надано для долучення до матеріалів кримінального провадження відеозапис, який відображає події 04.06.2022, а саме факт здійснення ОСОБА_6 в період заборони нересту вилов водних біоресурсів з Дністровського лиману.

Вищевказане є предметом на якому зафіксовано факт вчинення правопорушення, а тому мають значення речового доказу у кримінальному провадженні.

Посилаючись в обґрунтування клопотання на те, що в матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що вищевказані речі мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, для повного та об`єктивного розслідування усіх обставин провадження, а також те що вони являються речовими доказами, виникла необхідність в арешті даного майна, просить про накладення на нього арешту.

Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного

Відповідно до ч. 1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Стаття 98 КПК України містить поняття речового доказу, відповідно до якої речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як випливає із змісту ст. 172 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, якщо арешт майна накладається з метою забезпечення збереження речових доказів; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Вирішуючи клопотання на користь особи, яка його ініціювала, слідчий суддя враховує наявність правової підстави для арешту майна, а саме: можливість приховування та знищення предмету, що може зберігати в собі сліди злочину. Суддя враховує і ту обставину, що майно, про накладення арешту на яке просить дізнавач, відповідає критеріям речових доказів, а також визнано речовим доказом в кримінальному провадженні.

Зазначене у клопотанні майно відповідає критеріям ст. 98 КПК України, має доказове значення у вказаному кримінальному провадженні. Без накладення арешту на майно існує реальна загроза його втрати, тому слідчий суддя вважає клопотання таким, що підлягає до задоволення.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 98, 170-173 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Накласти арешт на наступне майно:

-цифровий носій інформації диск із відеозаписом, який відображає події 04.06.2022, а саме факт здійснення ОСОБА_6 в період заборони нересту вилов водних біоресурсів з Дністровського лиману.

Речовий доказ зберігати при матеріалах кримінального провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду на протязі 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1