Справа № 496/4125/18
Провадження № 1-кп/496/250/22
У Х В А Л А
27 липня 2022 року Біляївський районний суд Одеської області у складі:
головуючого - судді ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого - ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Біляївського районного суду Одеської області клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочинів передбачених ч. 2 ч. 3 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В :
На розгляді у Біляївському районному суді Одеської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочинів передбачених ч. 2 ч. 3 ст. 185 КК України.
Прокурор надав до суду клопотання про продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на ризики передбаченні ст. 177 КПК України. Так, прокурор звертає увагу суду, що існують ризики переховування обвинуваченого від суду та вчинення іншого злочину.
Обвинувачений у судовому засіданні пояснив, що можливо розглянути клопотання прокурора за відсутності захисника та просив задовольнити клопотання прокурора.
Захисник до судового засідання не з`явилася та надала заяву про неможливість прибути до суду.
Суд, заслухавши пояснення учасників судового засідання, приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Оцінюючи тяжкість вчинених злочинів, які інкримінуються обвинуваченому, суд враховує ступінь суспільної небезпечності злочину у конкретних умовах місця і часу та враховує, обвинувачений перебував у розшуку, приймає до уваги особу обвинуваченого його вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, те, що він раніше судимий, не працює, не має джерел до існування, суд приходить до висновку про необхідність відступу від правил поваги свободи особи, а також вважає, що застосування до обвинуваченого, більш м`якого запобіжного заходу неможливе, з метою уникнення ризику переховування обвинуваченого від суду та вчинення іншого злочину.
За змістом ст. 199 КПК України, підставою для продовження строку тримання під вартою є обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.
З моменту взяття обвинуваченого під варту та до моменту вирішення вказаного клопотання не змінилися обставини, які стали підставою для обрання та продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також не змінилася обстановка, яка дає суду підстави вважати, що належну процесуальну поведінку обвинуваченого може забезпечити і більш м`який запобіжний захід.
Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з урахуванням наявності ризиків, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого, суд на теперішній час не встановив.
Таким чином, наведені прокурором в судовому засіданні підстави для продовження строків тримання під вартою є належним чином обґрунтовані та мотивовані, ризик, який слугував підставою для обрання та продовження запобіжного заходу, на даний час не змінився.
Між тим, відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбачених цим кодексом.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому розмір застави.
Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Враховуючи матеріальне становище обвинуваченого, тяжкість злочину, в якому він обвинувачується, суд вважає за необхідне визначити розмір застави у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.
Окрім цього, застосовуючи щодо обвинуваченого альтернативний запобіжний захід у виді застави, суд вважає за необхідне покласти наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою прокурора та суду; не відлучатися за межі Одеської області, без дозволу суду; повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; утримуватись від спілкування з свідками, в рамках кримінального провадження.
Керуючись ст.ст.23,177-178,181-194,355 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора - задовольнити.
Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з 27.07.2022 до 24.09.2022 року, включно в ДУ «Одеській слідчий ізолятор».
Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити уповноваженої службової особі: начальнику ДУ «ОСІ».
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Біляївський районний суд Одеської області протягом 5 днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1