Справа № 404/1513/22
Номер провадження 1-р/404/5/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2022 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Кропивницькому заяву прокурора Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 24 березня 2022 року по кримінальному провадженню0000738 за ч. 1 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ :

Прокурор просить роз`яснити обставини, що стали підставою для відмови у задоволенні поданого слідчим клопотання про надання дозволу на проведення обшуку в квартирі АДРЕСА_1 .

Заяву підтримав.

Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим суд, який його ухвалив за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Суд не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення так само, як і вирішувати питання, що не були предметом судового розгляду. Суд може змінивши форму викладення, більш повно, чітко і зрозуміло навести ті частини рішення, що породжують певні труднощі для однозначного його сприйняття.

Вказана норма КПК України передбачає можливість роз`яснення судового рішення з метою усунення такого недоліку як незрозумілість наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду, що перешкоджає його належному виконанню.

Згідно п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. З метою дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні роз`яснюю.

Перша підстава для відмови:

24 березня 2022 року слідчий звернувся з клопотанням до Кіровського районного суду міста Кіровограда в порядку ч.1 та ч. 2 ст. 234 КПК України, про надання дозволу на проведення обшуку в квартирі АДРЕСА_1 .

Згідно ч. 1 та 2 ст. 22, ст. 26 КПК України, розгляд клопотання проводився на засаді диспозитивності та змагальності, в межах заявлених вимог (а.к.1-2). Не вирішено питання про надання дозволу на невідкладно проведений обшуку в порядку ч. 3 ст. 233 КПК України, оскільки в тексті поданого слідчим клопотання відсутні посилання про наявні ознаки невідкладності проведеного обшуку від 23 березня 2022 року. Описова, мотивувальна, прохальна частина клопотання не містить посилань на обов`язкові елементи невідкладності, як-то: рятування майна чи життя людей, або безпосереднього переслідування особи яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення. До матеріалів клопотання слідчим не подано доказів реального настання перерахованих обов`язкових складових передбачених ч. 3 ст. 233 КПК України. Слідчий суддя не має повноважень втручатись у проведення розслідування, розпоряджатись повноваженнями слідчого та свавільно виходити за межі заявлених ним вимог.

Друга підстава для відмови:

Слідчий є службова особа уповноважена в межах компетенції передбаченої цим Кодексом, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень (п. 17 ч. 1 ст. 3 КПК України).

Згідно ч. 1 ст. 40 КПК України, слідчий несе відповідальність за законність здійснення процесуальних дій.

Слідчий зобов`язаний організувати проведення ефективного досудового розслідування. Правильність такого твердження підтверджується практикою застосування ЄСПЛ, про обов`язок представника сторони обвинувачення провести ефективне досудове розслідування.

23 березня 2022 року, слідчий отримав від ОСОБА_4 письмову згоду на проведення огляду належної володільцю квартири АДРЕСА_2 . Того ж дня слідчий провів обшук квартири АДРЕСА_2 . За результатами проведеної слідчої дії слідчий відшукав та вилучив речові докази, внаслідок чого досяг мети цього кримінального правопорушення (ст. 2 КПК України). Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 234 КПК України, слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про обшук, якщо слідчий не доведе наявності підстав вважати, що відшукувані речі, документи або особи знаходяться у зазначеному житлі чи іншому володінні. На момент розгляду клопотання про надання дозволу на проникнення слідчий провів обшук, відшукав та вилучив докази. За таких умов перестала існувати необхідність проведення повторного обшуку в квартирі АДРЕСА_2 .

Третя підстава для відмови:

Статтею 8 Європейської Конвенції основоположних прав та свобод особи, кожному гарантується недоторканість житла.

Статтею 30 Конституції України, кожному гарантується недоторканість житла.

Статтею 13 КПК України, кожному гарантується недоторканість житла.

Згідно ч. 1 ст. 233 КПК України, ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільної згоди особи, яка ним володіє, або на підставі ухвали слідчого судді.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Право отримати дозвіл на проникнення виникає після отримання згоди володільця на проникнення, або на підставі ухвали слідчого судді у порядку передбаченому ст. 234 КПК України.

Кожен порядок отримання дозволу на проникнення відрізняється один від одного як за процедурою, так і за суб`єктом який дає дозвіл на проникнення.

Слідчий самостійно обрав добровільний спосіб проникнення, отримав згоду володільця, проник до житла, послідовно виконав весь алгоритм процесуальних дій притаманних для добровільного проникнення до житла. Не існує законних підстав і потреб звертатись з клопотанням до слідчого судді після виконання слідчим порядку добровільного проникнення до житла. Не визначений порядок процесуального поєднання двох різних способів отримання дозволу на проникнення: 1) на підставі добровільної згоди володільця; 2) на підставі ухвали слідчого судді (ст. 234-235 КПК України).

Клопотання задоволенню не підлягає, оскільки КПК України не передбачає підтвердження, дублювання, погодження слідчим суддею права на проникнення до житла, після того як володілець дав добровільну згоду на проникнення.

На початковій стадії досудового розслідування слідчий суддя з об`єктивних причин не має можливості правильно дослідити обставини, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті і не вправі оцінювати докази за критерієм поза розумного сумніву з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є приводом для проведення слідчої дії. З огляду на вказане, слідчим суддею не приймалось остаточного рішення з питань: добровільної згоди; належності особи якою дано згоду на проникнення; невідкладності проведеного проникнення; дотримання порядку під час відшукання та вилучення тимчасово вилученого майна.

Слідчий звернувся з клопотанням про отримання дозволу на проведення обшуку, проте в ухвалі наявна описка про огляд. Виявлена описка не змінює висновків ухвали слідчого судді тому, що вона виникла внаслідок програмної автозаміни слів. Описка не впливає на зміст прийнятого судового рішення. Таке твердження обґрунтовано наступними доводами:

Обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб (ч. 1 ст. 234 КПК України).

Огляд проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення. Слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів (ч. 1 ст. 237 КПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 237 КПК України, огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

Порівняльний аналіз свідчить про те, що обшук та огляд житла та іншого володіння мають спільну мету і однакові процесуальні вимоги при здійсненні однорідних слідчих дій. За таких умов описку можна виправити, звернувшись з заявою в порядку ст. 379 КПК України. Керуючись ст. 380 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Прокурору Кропивницької окружної прокуратури роз`яснити, що на підставі ухвали слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 24 березня 2022 року було прийнято рішення відмовити у наданні дозволу на проведення обшуку квартири АДРЕСА_1 , тому що:

- слідчий не звернувся з клопотанням у порядку ч. 3 ст. 233 КПК України;

- слідчий не подав доказів необхідності проведення повторного обшуку;

- Кримінальний процесуальний кодекс України не зобов`язує слідчого суддю постановляти ухвалу про надання дозволу на проникнення до житла після того як володілець вже дав добровільну згоду, а слідчий проник до житла.

Ухвала слідчого судді не оскаржується в апеляційному порядку. Заперечення проти такої ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1