Справа №639/1099/22
Провадження №1-кс/639/342/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 березня 2022 року м. Харків
Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові прокурора Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000164 від 27.03.2022 року за ознаками злочину, передбаченого ст. 356 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
29.03.2022 року на адресу суду надійшло клопотання прокурора Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 про арешт майна вилученого в ході огляду місця події за адресою: м. Харків, пр-т Любові Малої, б. 45, а саме: транспортний засіб марки «Toyota Land Gruiser 200» білого кольору з д.н.з. НОМЕР_1 , та свідоцтво про реєстрацію ТЗ НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_4 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 та зберігання вилученого майна доручити дізнавачу сектору дізнання у кримінальному у кримінальному провадженню.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що казана справа знаходиться в провадженні СВВ поліції №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області.
27.03.2022 о 15.00 год. в Новобаварському районі м. Харкова невстановлені особи вчинили самоправні дії стосовно ОСОБА_4 . В той же день о 17.00 год. по 17.30 год. було проведено огляд місця події, за адресою: АДРЕСА_2 , з метою врятування слідів злочину, фіксації відомостей про обстановку вчинення кримінального правопорушення. У ході огляду було виявлено та вилучено: транспортний засіб марки «Toyota Land Gruiser 200» білого кольору з д.н.з. НОМЕР_1 , та свідоцтво про реєстрацію ТЗ НОМЕР_2 . Постановою від 27.03.2022 р. вказане майно визнано речовим доказом. Метою накладання арештує збереження речових доказів.
У зв`язку із вище наведеним., вилучені предмети мають безпосереднє значення для встановлення обставин події, виявлення слідів злочину.
Прокурор у судовому засіданні вимоги клопотання підтримав та просив їх задовольнити.
Власник майна повідомлявся про час та місце розгляду справи належним чином, до судового засідання не з*явився, неприбуття останнього у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання відповідно до ч.1 ст.172 КПК України. Звернувся до суду із заявою в якій просив проводити розгляд справи за його відсутністю та зазначив, що не заперечує проти накладення арешту.
Слідчий суддя вивчивши документи та надані до суду матеріали в їх сукупності, приходить до наступних висновків.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.
Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Вимогами п.1 ч.2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.
У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч.3 ст.170 КПК України).
Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.
Метою накладення арешту на вилучене майно є його збереження, оскільки, їх повернення призведе до неминучого приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження, з метою уникнення винної особи від кримінальної відповідальності за скоєний злочин та проведення технічної експертизи вилученого майна.
Відомості про скоєний злочин внесено до ЄРДР 27.03.2022 р.
Огляд місця події проведено 27.03.2022 р., складено протокол.
27.03.2022 р. допитано потерпілого та свідків.
27.03.2022 р. ухвалено рішення про визнання вилученого майна речовими доказами та складено відповідну постанову.
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що слідчим у поданому клопотанні доведено, що вилучене майно, має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, у зв`язку з чим клопотання слідчого про арешт майна підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст.170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Прокурора Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000164 від 27.03.2022 року за ознаками злочину, передбаченого ст. 356 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на вилучене в ході огляду місця події за адресою: м. Харків, пр-т Любові Малої, б. 45, майно а саме: транспортний засіб марки «Toyota Land Gruiser 200» білого кольору з д.н.з. НОМЕР_1 , та свідоцтво про реєстрацію ТЗ НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_4 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .
Зберігання вилученого майна доручити дізнавачу сектору дізнання у кримінальному у кримінальному провадженню.
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1