Справа № 526/534/22
Провадження № 1-кп/526/146/2022
У Х В А Л А

29 квітня 2022 року Гадяцький районний суд Полтавської області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

адвоката ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду міста Гадяч клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000004 від 05.01.2022 року відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Луганськ Луганської області, громадянин України, одружений, тимчасово не працюючий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий 21.02.2022 Тростянецьким районним судом Сумської області за

ч.1 ст. 309 КК України до 2 (двох) місяців арешту,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307, ч.1 ст. 309 КК України,

в с т а н о в и в:

29 квітня 2022 року прокурор звернувся до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , вказуючи, що обвинувачений не має стійких соціальних зв`язків, дітей на утриманні не має, офіційно не працює, зареєстрований у м. Луганськ та проживав у орендованій квартирі по АДРЕСА_3 , яка наразі згоріла внаслідок артилерійського обстрілу під час окупації м. Тростянець. Обвинувачений може незаконно впливати на свідків, оскільки раніше судимий та перебував в місцях позбавлення волі, постійно спілкується з судимими особами, має зв`язки у злочинному світі; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки не має джерел до існування, офіційно не працевлаштований та не навчається, підозрюється в вчиненні тяжкого злочину, зі слів свідка, останній планував продовжити свою злочинну діяльність пов`язану із незаконним обігом наркотичних засобів. Таким чином, враховуючи, що ризики передбачені ст. 177 КПК України, які стали підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 не зникли та не зменшилися, а строк дії запобіжного заходу спливає 03.05.2022, на підставі постанови керівника Охтирської окружної прокуратури продовжено до трьох місяців, а тому застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить вчасний, якісний судовий розгляд у даному кримінальному провадженні, тому є всі підстави застосувати відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання про продовження ОСОБА_5 строку тримання під вартою з урахуванням ризиків, визначених постановою про обрання йому міри запобіжного заходу, так як більш м`які заходи, в тому числі і у вигляді домашнього арешту є недостатніми для запобігання ризику переховування від суду та вчинення інших кримінальних правопорушень.

Обвинувачений ОСОБА_5 просив суд змінити запобіжний захід на більш м`який, обіцяючи з`являтися до суду за першою вимогою.

Адвокат ОСОБА_4 просив суд змінити запобіжний захід на більш м`який.

Суд, заслухавши сторін кримінального провадження, приходить до наступних висновків.

29 квітня 2022 року до Гадяцького районного суду Полтавської області від Тростянецького відділу Охтирської окружної прокуратури надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000004 від 05.01.2022року відносно ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 307, ч.1 ст. 309 КК України.

Ухвалою слідчого судді від 04 лютого 2022 року обвинуваченому ОСОБА_5 обрано міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Постановою керівника Охтирської окружної прокуратури Сумської області від 1 квітня 2022 року ОСОБА_5 продовжено строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 3 травня 2022 року.

Термін тримання під вартою ОСОБА_5 закінчується 03.05.2022.

Обраний відносно ОСОБА_5 запобіжний захід з урахуванням його тривалості на даний час не виходить за межі розумного строку, відповідає його особі, характеру та тяжкості діянь, які йому інкримінуються, не надає можливості перешкоджання інтересам правосуддя, зокрема, і ухиленню обвинуваченого від суду.

Зі змісту ст. 197 КПК України вбачається, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Європейський суд з прав людини підкреслює, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Наведені обставини свідчать, що заявлений ризик та суспільна небезпека особи обвинуваченого не зменшились і виправдовують продовження його тримання під вартою. Прокурор обґрунтовано звернувся з клопотанням про продовження застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обставини, зазначені у клопотанні, виправдовують подальше тримання ОСОБА_5 під вартою. Також відсутні передумови для застосування підозрюваному менш суворого виду запобіжного заходу з урахуванням, що такий обвинуваченим був порушений на досудовому слідстві.

Не зменшились і ризики неналежної процесуальної поведінки з боку обвинуваченого, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, суспільну важливість об`єктів посягання, характер та обставини протиправних дій, в яких він підозрюється.

Так, у цьому кримінальному провадженні ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжких кримінальних правопорушень, пов`язаних з незаконним обігом наркотичних засобів.

Суд враховує також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечувати не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Обвинувачений не має постійного місця проживання, законного джерела одержання доходу чи/або заробітної плати та міцних соціальних зв`язків, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, що свідчить про відсутність наміру ставати на шлях виправлення.

Суд також враховує і тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним у вчиненні злочинів.

У відповідності з вимогами ст. 331 КПК України судом розглянуто питання про доцільність продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу строку тримання під вартою і суд приходить до висновку про доцільність продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного ухвалою слідчого судді Тростянецького районного суду від 04 лютого 2022 р. та продовженого керівником Охтирської окружної прокуратури до трьох місяців, оскільки встановлені даною ухвалою обставини не відпали, є ризик щодо вчинення ним інших кримінальних правопорушень та ухилення ОСОБА_5 від явки до суду, а відтак існують законні підстави та виправдані потреби для продовження такого строку.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Виходячи з положень п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України, а також, що КПК України та практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10.02.2011 у справі «Харченко проти України»).

При визначенні розміру застави слідча суддя враховує обставини кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, а також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить проте, що рішення суду повинно забезпечувати не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Тому слідча суддя вважає доцільним, визначити обвинуваченому заставу у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки саме такий розмір застави достатній забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього законом обов`язків.

Керуючись ст. 331 КПК України, суд, -

у х в а л и в:

- продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307, ч.1 ст.309 КК України, який утримується в ДУ «Сумський слідчий ізолятор» строком на 60 діб до 27 червня 2022 року включно.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 74430 гривеньта надати можливість йому або іншій особі внести кошти на депозитний рахунок Гадяцького районного суд для внесення застави (отримувач: ТУ ДСА України в Полтавській області; ЗКПО 26304855, Р/р UA0015950 ) та надати документ, що підтверджує органу у провадженні якого перебуває кримінальна справа.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У відповідності до ч. 4 ст. 202 КПК України обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Покласти на ОСОБА_5 у разі внесення застави, наступні обов`язки: прибувати до слідчого СВ ВП №1 Охтирського РВП ГУНП в Сумській області, прокурора і суду із встановленою періодичністю; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Визначити місячний термін дії обов`язків покладених судом, у разі внесення застави з дня внесення застави.

Роз`яснити обвинуваченому, що в разі внесення застави у визначеному даною ухвалою розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Гадяцького районного суду, має бути наданий уповноваженій службовій особі Охтирського РВП ГУНП в Сумській області.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа СІЗО негайно має здійснити розпорядження про звільнення підозрюваного з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого СВ ВП №1 Охтирського РВП ГУНП в Сумській області, прокурорів Тростянецького відділу Охтирської окружної прокуратури.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання обов`язків, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави.

На підставі Рішення Конституційного Суду України № 4-р від 13.06.2019 року на ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Полтавського апеляційного суду через Гадяцький районний суд протягом 7 діб з дня її проголошення, обвинуваченому з дня отримання копії ухвали.

Головуюча: ОСОБА_1