провадження № 1-кс/294/330/22
справа № 294/1030/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 серпня 2022 року слідчий суддя Чуднівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого слідчого відділення Відділення поліції №5 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області майора поліції ОСОБА_3 , про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження №0000162 від 16.08.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, погодженим прокурором Чуднівської окружної прокуратури ОСОБА_4 .

Дане клопотання обґрунтоване тим, що 15.08.2022 близько 10 години 30 хвилин перебуваючи на території домоволодіння, що розташоване по АДРЕСА_1 ОСОБА_5 шляхом обману та зловживаючи довірою ОСОБА_6 заволодів гужовим возом з кобилою породи «Монголка», чим спричинив останньому матеріального збитку.

16.08.2022 по даному факту відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000162, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 КК України.
В ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження під час допиту свідка ОСОБА_7 останній добровільно видав гужовий віз на якому до нього приїхав ОСОБА_5 та кінну упряж у яку була впряжена кобила гнідої масті. Під час проведення огляду по вул. Короткевича с. Тютюнники Чуднівської територіальної громади Житомирського району Житомирської області вилучено добровільно наданий ОСОБА_7 гужовий віз та кінну упряж, які в подальшому визнано речовим доказом.

В подальшому під час допиту свідка ОСОБА_8 жителя АДРЕСА_2 останній добровільно видав кобилу гнідої масті, породи «Монголка», у невідомого чоловіка на ім`я ОСОБА_9 в с. Тютюнники Чуднівської територіальної громади Житомирського району Житомирської області. Під час проведення огляду по вул. Чуднівська с. Судачівка Чуднівської територіальної громади Житомирського району Житомирської області вилучено кобилу гнідої масті породи «Монголка», яку добровільно наданий ОСОБА_8 , яку вподальшому визнано речовим доказом.

Слідчим на підставі ч. 1 ст. 237 КПК України вказане майно було оглянуто та вилучено до Відділення поліції №5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області оскільки воно має вагоме значення для подальшого розслідування та визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.Таким чином, є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для накладення арешту на майно з метою забезпечення збереження речових доказів.
Слідчий ОСОБА_3 до суду не з`явилася, подала заяву, просить клопотання розглядати без її участі та задовольнити клопотання.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Розглянувши дане клопотання, долучені до нього матеріали, слідчий суддя, враховуючи вище викладені обставини, приходить до висновку про задоволення клопотання, оскільки застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна є співрозмірним завданням кримінального провадження, спрямоване на досягнення цілей розслідуваного кримінального провадження.
У відповідності до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до частини 1 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).
Відповідно до ч. 1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання. Слідчий суддя встановив, що клопотання подано слідчим із додержанням вимог статті 171 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Керуючись статтями 98, 131, 132, 170-175, 309, 371, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого слідчого відділення Відділення поліції №5 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області майора поліції ОСОБА_3 . задовольнити.
Накласти арешт на гужовий віз та кінну упряж, які 16.08.2022 добровільно видав працівникам поліції ОСОБА_7 .
В рахунок забезпечення виконання ухвали, після проведення судової товарознавчої експертизи вказаний речовий доказ передати на відповідальне зберігання власнику ОСОБА_6 жителю АДРЕСА_1 .
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом пяти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1