Справа № 405/6596/21
1-кп/405/236/21
УХВАЛА

15 квітня 2022 року Ленінський районний суд міста Кіровограда в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
за участю:
секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_4
обвинуваченого ОСОБА_5
розглянувши у підготовчому відкритому судовому засіданні в залі суду у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного Реєстру досудових розслідувань за № 0001930 від 11 серпня 2021 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого за ч. 1 ст. 263 КК України,
клопотання прокурора про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою

встановив:

Прокурор звернулася до суду з письмовим клопотанням про обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
В обґрунтування клопотання зазначила, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме те, що обвинувачений може: переховуватися від суду; впливати на експерта в разі призначення судом експертизи; вчинити інше кримінальне правопорушення та продовжити злочинну діяльність. Зазначила, що лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою забезпечить запобігання наведеним ризикам, оскільки обвинувачений ОСОБА_5 в підготовчі судові засідання неодноразово не з`являвся, у зв`язку з чим судом було постановлено ухвалу про його примусовий привід, в ході виконання якої було встановлено, що ОСОБА_5 за місцем свого проживання відсутній. З урахуванням вимог ст. 335 КПК України обвинуваченого ОСОБА_5 було оголошено у розшук у зв`язку з тим, що останній достовірно знаючи про знаходження обвинувального акту відносно нього в суді, не виконував покладених на нього процесуальних обов`язків та ухилявся від суду.
В судовому засіданні прокурор підтримала подане клопотання та наполягала на застосуванні у відношенні обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Обвинувачений ОСОБА_5 в судовому засіданні повідомив про те, що він дійсно був обізнаний про направлення органом досудового розслідування обвинувального акта стосовно нього до Ленінського районного суду м. Кіровограда. Додав, що після направлення обвинувального акта до суду від змінив адресу свого фактичного проживання та номер мобільного телефону, але ані свого захисника, ані суд, ані прокурора про дані факти не повідомляв. Просив, в разі наявності такої можливості, застосувати до нього запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.
Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання прокурора, вважаючи можливим застосування до його підзахисного запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою.
Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши клопотання прокурора, суд дійшов висновку про таке.
Відповідно до положень ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Згідно з положеннями ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу, зокрема є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, яке з урахуванням положень статей 12, 24 КК України є умисним тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі від трьох до семи років.
Враховуючи зазначене та особистість обвинуваченого ОСОБА_5 , який раніше неодноразово засуджений, не працевлаштований, не одружений, утриманців не має, а отже не має стійких соціальних зв`язків, перебував у розшуку через ухилення від суду в межах даного кримінального провадження та 14.04.2022 був затриманий на підставі ухвали Ленінського районного суду м. Кіровограда від 03.02.2022, якою було надано дозвіл на його затримання з метою приводу для участі в розгляді клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає, що в даному випадку в повній мірі підтверджено наявність ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки останній може переховуватись від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення і продовжити злочинну діяльність.
Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в застосуванні відносно обвинуваченого тримання під вартою, та свідчать про те, що належна поведінка обвинуваченого під час розгляду справи в суді може бути забезпечена лише шляхом застосування до нього зазначеного (найбільш суворого) запобіжного заходу, оскільки останній протягом судового розгляду, перебуваючи без застосування до нього будь-якого іншого запобіжного заходу, порушив покладені на нього кримінальним процесуальним законодавством обов`язки, створивши тим самим перешкоди у здійсненні судового розгляду даного кримінального провадження.
Наведене свідчить, що більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст. 176 КПК України, не зможуть забезпечити належне виконання обвинуваченим ОСОБА_5 процесуальних обов`язків, а також запобігти встановленим ризикам, а тому не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.
Також, суд враховує практику Європейського суду з прав людини, яка є частиною національного законодавства України, та зазначає, що утримання під вартою не є передумовою покарання у виді позбавлення волі, але при збереженні розумної підозри відносно затриманої особи у скоєні злочину є умовою законності та відповідає реальним вимогам суспільного інтересу.
Доводи сторони захисту на користь обвинуваченого у даному випадку не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому розгляді кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпеченні виконання обвинуваченим процесуальних рішень у справі та запобіганні процесуальних ризиків. Тобто в даному випадку наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинуваченого.
При цьому, відповідно до положень ч. 5 ст. 182, ч. 3-4 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважає необхідним визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Беручи до уваги суспільну небезпеку кримінального правопорушення, в скоєнні якого обвинувачується ОСОБА_5 , його особу, матеріальний стан, суд приходить до висновку щодо визначення застави у розмірі 45400 гривень, що відповідає 20 прожитковим мінімумам для працездатних осіб та узгоджується зі змістом ст. 182 КПК України.
У разі внесення обвинуваченим ОСОБА_5 визначеної застави, на нього відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слід покласти визначені ч. 5 ст. 194 КПК обов`язки, а саме: прибувати за викликом до суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; утриматись від спілкування зі свідками у даному кримінальному проваджені, за винятком їх участі в процесуальних діях; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду.
Керуючись ст.ст. 177, 179, 183, 315, 369 КПК України, суд

постановив:

Клопотання прокурора про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.
Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто з 13-00 години 14 квітня 2022 року по 13-00 годину 12 червня 2022 року.
Визначити розмір застави в сумі 45 400 гривень, яка може бути внесена на рахунок отримувача № UA0002505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області, , банк отримувача ДКСУ м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, призначення платежу: застава за ОСОБА_5 .
В разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, зобов`язати обвинуваченого ОСОБА_5 до 12.06.2022 року виконувати наступні обов`язки:
прибувати за викликом до суду;
повідомляти суд про зміну свого місця проживання;
утриматись від спілкування зі свідками у даному кримінальному проваджені, за винятком їх участі в процесуальних діях;
не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду.
Попередити обвинуваченого ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України з одночасним вирішенням питання, передбаченого ч. 10 ст. 182 КПК України.
Строк дії ухвали визначити по 13-00 годину 12 червня 2022 року.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд міста Кіровограда протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченим - в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Суддя Ленінського
районного суду
м. Кіровограда ОСОБА_6