Справа №:755/3437/22
Провадження №: 1-кс/755/693/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"29" квітня 2022 р. м.Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Дніпровського районного суду м.Києва, клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000347 та додані до нього матеріали відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Кривий Ріг Дніпропетровської області, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, офіційно не працюючого, не одруженого, військовозобов`язаного, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:
- 13.06.2016 року вироком Тернівського районного суду м.Кривого Рогу за ч.3 ст.185, ч.2 ст.186 КК України до покарання у вигляді 4 років 3 місяців позбавлення волі,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника адвоката ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
В С Т А Н О В И В:
29.04.2022 року прокурор Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0000347 відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 КК України.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що ОСОБА_4 у невстановлений досудовим слідством час та у невстановленому досудовим слідством місці, вступив у злочинну змову з ОСОБА_6 , та невстановленою досудовим слідством особою, з метою особистого збагачення, шляхом вчинення умисних злочинів, спрямованих на заволодіння чужим майном шляхом шахрайства.
В подальшому, вказана група осіб розробила злочинний план незаконного збагачення, шляхом повідомлення особам похилого віку завідомо неправдивої інформації про те, що їх рідні потрапили до лікарні та необхідність сплати грошові коштів для проведення термінової операції.
Невстановлена досудовим слідством особа, будучи безпринципною та байдужою до наслідків вчинення злочинів, здатною чинити протиправні дії проти власності громадян, представившись працівником поліції, мав повідомити потерпілому, що нібито член сім`ї потрапив в ДТП, та через довірену особу отримати від нього грошові кошти, та в подальшому передати їх іншим співучасникам, шляхом переказу на надану банківську картку. Пошук потенційних потерпілих, безпосереднє спілкування по телефону, а також координацію дій ОСОБА_6 та ОСОБА_4 взяла на себе невстановлена досудовим розслідуванням особа.
На виконання вказаного злочинного плану невстановлена досудовим слідством особа чоловічої статі, 01.02.2022 року, приблизно о 15 годині 00 хвилин, зателефонувала на домашній телефон потерпілої ОСОБА_7 , 1933 року народження, за номером НОМЕР_1 , представилась працівником поліції та повідомила, що ніби її донька ОСОБА_8 потрапила в ДТП та знаходиться в лікарні, на проведення лікування потрібні значні грошові кошти, та сказав, що подальше спілкування буде проводити донька.
В подальшому слухавку взяла невстановлена досудовим слідством особа, жіночої статі, яка представилась донькою, та повідомила потерпілій ОСОБА_7 , 1933 року народження, завідомо неправдиву інформацію про те, що вона потрапила в ДТП та необхідна термінова медична допомога, вартість якої становить близько 20000 гривень, які необхідно зібрати в найкоротший строк та передати довіреній особі працівника поліції, яка приїде за місцем проживання потерпілої.
Одночасно з цим, невстановлена досудовим слідством особа, яка вела спілкування з потерпілою, маючи на меті отримати повний контроль над діями потерпілої, не дати їй змоги скористатись можливістю зателефонувати доньці, попросив не класти слухавку. Не здогадуючись про злочинні наміри невстановлених осіб, ОСОБА_7 , 1933 року народження, погодилась на це.
В подальшому, потерпіла ОСОБА_7 , 1933 року народження, повідомила, що вона має лише 7000 гривень, які готова надати на лікування доньки.
Так, ОСОБА_7 , 1933 року народження, перебуваючи в шоковому стані від отриманої інформації, будучи впевненою, що спілкується з працівником поліції в силу свого віку та стану, сприйняла вказану інформацію як реальну, одночасно з цим потерпіла повідомила невстановленій досудовим розслідуванням особі, що для отримання грошових коштів йому необхідно прийти до кв. АДРЕСА_3 , де він отримає грошові кошти.
ОСОБА_6 , керуючись єдиним умислом на заволодіння грошовими коштами, що належать ОСОБА_7 , 1933 року народження, діючи по заздалегідь розробленому плану, виконуючи вказівки невстановленої досудовим слідством особи, розуміючи протиправність своїх дій, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи з корисних мотивів, 01.02.2022 року, приблизно о 15 годині 10 хвилин, прийшов до кв. АДРЕСА_3 , та представився перед ОСОБА_7 , 1933 року народження, що він є довіреною особою працівника поліції, та прийшов задля отримання коштів.
Після чого, ОСОБА_7 , 1933 року народження, передала ОСОБА_6 грошові кошти в сумі 7000 тисяч гривень, з якими останній покинув квартиру.
В цей час ОСОБА_4 , знаходився поряд з квартирою АДРЕСА_3 , та спостерігав за навколишньою обстановкою, з метою щоб їхні злочинні дії не були викриті сторонніми особами.
В подальшому, ОСОБА_6 отримавши вищевказану суму грошових коштів разом з ОСОБА_4 з місця вчинення злочину зникли, а грошовими коштами розпорядились згідно заздалегідь розробленого плану.
Протиправними діями групи осіб, до складу якої входить ОСОБА_6 , ОСОБА_4 та невстановлена досудовим слідством особа, потерпілій ОСОБА_7 було завдано матеріального збитку на загальну суму 7000 гривень.
02.02.2022 року ОСОБА_4 був затриманий у порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину.
02.02.2022 року у порядку, передбаченому статтями 276-279 КПК України ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 КК України.

04.02.2022 року слідчим суддею Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на два місяці, тобто до 02 квітня 2022 року включно.

28.03.2022 року постановою керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва строк досудового розслідування було продовжено до трьох місяців.

29.03.2022 року слідчим суддею Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_4 було продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 02 травня 2022 року включно.

29.03.2022 року досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000347було зупинено на підставі п.3 ч.1 ст.615 КПК України.

28.04.2022 року досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000347було відновлено, у зв`язку із необхідністю проведення процесуальних дій в рамках даного кримінального провадження.

На думку прокурора, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 , інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема:заявою про вчинення кримінального правопорушення; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 ; протоколами допиту свідків; протоколом огляду місця події від 02.02.2022 року; протоколом затримання в порядку ст. 208 КПК України від 02.02.2022 року; протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 02.02.2022 року; протоколом проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_6 від 22.02.2022 року; іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Строк тримання під вартою у даному кримінальному провадженні закінчується 02.05.2022 року, однак завершити досудове розслідування у згаданий термін не вбачається можливим внаслідок особливої складності кримінального провадження, а також необхідності виконання слідчих та процесуальних дій, які мають суттєве значення для закінчення досудового розслідування та подальшого судового розгляду.

Враховуючи викладене, слідчий вважає, що на даний час існують ризики, а саме:
1) п.1 ст.177 КПК України підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі, будучи обізнаним з санкцією статті, яка йому інкримінується, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ним вчинено нетяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 3 років;
2) п.2 ч.1 ст.177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки досудове розслідування триває;
3) п.3 ч.1 ст.177 КПК України підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі може незаконно впливати на потерпілу та свідків, оскільки підозрюваний шляхом підмовляння, підкупу, погроз може схиляти їх до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування;
4) п.5 ч.1 ст.177 КПК України підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він офіційно не працюючий, а свої матеріальні потреби задовольняє злочинним шляхом.
На думку слідчого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає суспільному інтересу. Крім того, гарантії того, що підозрюваний не вчинить інше кримінальне правопорушення, наразі відсутні.
В той же час, як зазначає слідчий, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину і тому вже лише ця обставина спонукає людину до вчинення дій, спрямованих на ухилення від кримінальної відповідальності, що кореспондується з позицією Європейського суду з прав щодо необхідності оцінки ризику втечі у світлі фактів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (рішення у справах «Бекчиєв проти Молдови», «Панченко проти Росії»).
На думку слідчого, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Враховуючи перелічені ризики, слідчий вважає, що саме такий запобіжний захід, що пов`язаний з ізоляцією від суспільства, може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, а тому просить продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування кримінального провадження.
1.Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав, викладених у ньому, і стверджував, що вжиття більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, є недостатньою мірою для підозрюваного, з огляду на обставини скоєного та ризики, які існують. Просив суд продовжити підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.
2.Підозрюваний ОСОБА_4 заперечував проти клопотання прокурора та пояснив, що він шкодує про вчинене, буде з`являтися до слідчого та прокурора за викликом, співпрацювати зі слідством, має постійне місце проживання у м.Києві, проживає разом з цивільною дружиною. Просив застосувати відносно нього запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, оскільки хоче допомагати країні в період збройної агресії рф.
3.Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 також заперечував проти задоволення клопотання прокурора, посилаючись на відсутність ризиків, а також зазначив, що підозрюваний завжди співпрацював зі слідством. Просив застосувати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.
Вислухавши доводи та пояснення прокурора, який підтримав дане клопотання з підстав, викладених у ньому, підозрюваного та захисника, які заперечували проти задоволення клопотання прокурора, суд приходить до наступних висновків.

Судом було встановлено, що 02.02.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння злочину, передбаченого ч.2 ст.190 КК України (кримінальне провадження №0000347).
Відповідно до ст.199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 КПК України, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у ч.3 ст.199 КПК України, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Згідно зі ст.184 КПК України клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу повинно містити:
1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа;
2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;
3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;

4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу;

5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;
6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів;

7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Статтею 197 КПК України передбачено, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати:
1) шести місяців у кримінальному провадженні щодо злочинів невеликої або середньої тяжкості;
2) дванадцяти місяців у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У частині 2 статті 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;
4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;
5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;
6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;
7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;
8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;
9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;
10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;
11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;
12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
За правилами ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.
Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.
Частиною 5 статті 9 КПК України визначено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Згідно з ч.5 ст.193 КПК України будь-які твердження чи заяви підозрюваного, обвинуваченого, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Відповідно до ст.198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.
Клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 оформлене відповідно до вимог ст.199 Кримінального процесуального кодексу України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розпис підозрюваного щодо вручення йому копії клопотання слідчого про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також копій матеріалів, якими обґрунтовується необхідність продовження запобіжного заходу. Таким чином, прокурором виконані вимоги ст.199 КПК України.
02.02.2022 року ОСОБА_4 був затриманий у порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину.
02.02.2022 року у порядку, передбаченому статтями 276-279 КПК України ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 КК України.

04.02.2022 року слідчим суддею Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на два місяці, тобто до 02 квітня 2022 року включно.

28.03.2022 року постановою керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва строк досудового розслідування було продовжено до трьох місяців.

29.03.2022 року слідчим суддею Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_4 було продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 02 травня 2022 року включно.

29.03.2022 року постановою прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000347було зупинено на підставі п.3 ч.1 ст.615 КПК України.

28.04.2022 року постановою прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000347було відновлено, у зв`язку із необхідністю проведення процесуальних дій в рамках даного кримінального провадження.

В судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч.2 ст.190 КК України, наявними у справі допустимими доказами, а саме:заявою про вчинення кримінального правопорушення; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 ; протоколами допиту свідків; протоколом огляду місця події від 02.02.2022 року; протоколом затримання в порядку ст. 208 КПК України від 02.02.2022 року; протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 02.02.2022 року; протоколом проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_6 від 22.02.2022 року; іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

При цьому слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак відповідно до вимог ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
При вирішенні питання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відповідно до ст.199 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про можливе вчинення підозрюваним ОСОБА_4 інкримінованого злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він підозрюється, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, репутацію підозрюваного, майновий стан, ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.
Так, в судовому засіданні встановлено, що підозрюваний раніше судимий, має тісні соціальні зв`язки, проживає з цивільною дружиною, неофіційно працює, має постійне місце проживання в місті Києві.

Вирішуючи питання про наявність підстав для продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

На думку слідчого судді, окрім констатації, прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Крім того, прокурором не наведені жодні доводи, які б давали підстави вважати, що внаслідок обрання запобіжного заходу, менш суворого, ніж тримання під вартою, який обмежує у свободі ОСОБА_4 , останній буде ухилятись від слідства та суду.

Окрім цього, при розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує правову позицію, викладену у п.17 рішення ЄСПЛ від 02 серпня 2001 року у справі «Манчіні проти Італії», відповідно до якої з огляду на їхній вплив та спосіб виконання, обидва застосовані … запобіжні заходи - тримання під вартою у в`язниці і домашній арешт - були позбавленням волі за змістом підпункту (с) пункту 1 Статті 5 Конвенції.

Також слідчий суддя враховує правову позицію, викладену у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Частина 2 статті 194 КПК України передбачає обов`язок слідчого судді постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, а саме: наявність обґрунтованої підозри, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Таким чином, оскільки прокурором доведено обґрунтованість підозри стосовно ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.190 КК України, що підтверджується матеріалами клопотання, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, зокрема, вчинення іншого кримінального правопорушення, однак не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні (п.3 ч.1 ст.194 КПК України), слідчий суддя, враховуючи дані про особу підозрюваного, зокрема те, що він має постійне місце проживання та неофіційно працює, має тісні соціальні зв`язки, вважає, що вагомих підстав для продовження застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з матеріалів клопотання не вбачається, у зв`язку з чим необхідно застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж той, що зазначений в клопотанні.

За вищевказаних обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних з прибуттям підозрюваного на вимогу слідчого, прокурора, суду, можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби.

На даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно підозрюваного, чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.

Відповідно до ст.198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись ст.ст.3, 176, 177, 178, 181, 184, 194, 196 ,199, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:
В задоволенні клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000347 відносно ОСОБА_4 відмовити.
Застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, з перебуванням останнього за місцем свого проживання: АДРЕСА_2 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 26.05.2022 року включно.
Заборонити підозрюваному ОСОБА_4 залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження, у нічний час доби, а саме: з 20-00 до 06-00 години наступного дня, до 26 травня 2022 року включно.
Покласти на ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:
-прибувати за кожною вимогою до прокурора, слідчого або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
-не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу прокурора, слідчого або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
-повідомляти прокурора, слідчого або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця проживання.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`явитися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього обов`язків.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення, подання апеляційної скарги не зупиняє її виконання.
Визначити строк дії даної ухвали слідчого судді до 26 травня 2022 включно.
Виконання ухвали доручити співробітникам органів Національної поліції за місцем проживання підозрюваного. Контроль за виконанням домашнього арешту покласти на слідчого, який здійснює досудове розслідування даного кримінального провадження, та прокурора.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це суд.
Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 прибути до місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 , до 20-00 години 29.04.2022 року, оскільки згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло у нічний час доби. Контроль за виконанням ухвали в цій частині покласти на прокурора та слідчого у даному кримінальному провадженні.
Звільнити підозрюваного ОСОБА_4 з-під варти в залі суду та негайно.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому кримінальному правопорушенні.
Повний текст ухвали оголосити учасникам судового провадження у судовому засіданні о 17-05 годині 03 травня 2022 року.
Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду.
Слідчий суддя Дніпровського районного суду
м.Києва ОСОБА_1