Справа №760/7138/22 1-кп/760/2143/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 серпня 2022 року

Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Києві у порядку, передбаченому статями 314, 315, 316 КПК України, обвинувальний акт та клопотання сторін у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000012 від 01.02.2022 року, за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Луцьку, Волинської області, громадянина України, з вищою освітою, не працюючого, одруженого, маючого на утриманні дитину 2009 року народження , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 109; ч. 2 ст. 109 КК України;

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Луцьку, Волинської області, громадянина України, з вищою освітою, розлученого, маючого на утриманні дитину 2013 року народження, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 109; ч. 2 ст. 109 КК України;

за участю:

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4

захисника ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИВ:

У підготовчому судовому засіданні захисником було заявлено ряд клопотань, заперечень, скарг, а саме:

-Клопотання про зміну запобіжного заходу відносно ОСОБА_3 ;

-Клопотання про долучення доказів, необхідних для розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу;

-Клопотання про витребування документів;

-Заперечення на ухвалу слідчого судді від 31.05.2022 року з вимогою надати оцінку діям слідчого судді;

-Скарга про визнання затримання незаконним з одночасною вимогою визнати бездіяльність слідчого незаконною;

-Скарга на дії та бездіяльність слідчого та прокурора, а також на постанову прокурора про застосування запобіжного заходу;

-Скарга на дії та бездіяльність слідчого в частині порушення прав ОСОБА_4 .

Щодо клопотання про долучення доказів, необхідних для розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу
У своєму клопотанні захисник просить долучити до справи публікації в Європейських ЗМІ та їх переклад, а також відео файл. У вказаних публікаціях виражається підтримка братам Кононовичам через їх політичне переслідування в Україні. Відеофайл містить фрагмент демонстрації, де скандується «свободу Кононовичам», що доводить широке міжнародне громадське зацікавлення до справи, протести проти свавілля відносно братів Кононовичів, а також їх значний авторитет.

Обвинувачені підтримали захисника.

Прокурор поклався на розсуд суду.

Дослідивши подане клопотання, заслухавши думки учасників кримінального провадження, суд дійшов таких висновків.

Частина 4 ст. 193 КПК передбачає, що за клопотанням сторін або за власною ініціативою слідчий суддя, суд має право заслухати будь-якого свідка чи дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу.
Враховуючи викладене, суд, для можливості сторонами реалізації своїх прав під час розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу обвинуваченому, вважає за можливе вказані докази долучити до справи та врахувати їх під час розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу обвинуваченому.

Щодо клопотання про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_3 на запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту
У своєму клопотанні захисник просить змінити раніше обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_3 на запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту або будь-який інший не пов`язаний із триманням під вартою.

Клопотання обґрунтовано тим, що:

-під час продовження запобіжного заходу ОСОБА_3 судом було перевищено передбачений процесуальним законом строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою;

-суд продовжив, а не обрав запобіжний захід;

-відсутня обґрунтована підозра;

-відсутністю сформульованого обвинувачення;

-порушення права на захист;

-незаконність затримання та відсутність належних, допустимих, достовірних доказів;

-невідповідність клопотання вимогам ст. 184 КПК;

-порушення порядку проведення судового засідання;

-недоведеність ризиків, передбачених ст. 177 КПК;

-безпідставність продовження запобіжного заходу;

-неврахування судом обставин. що позитивно характеризують обвинуваченого;

-неспівмірність визначено суми застави;

-невмотивованість судового рішення;

А тому, захисник просить змінити обвинуваченому міру запобіжного заходу та при цьому врахувати: істотне погіршення матеріального стану родини обвинуваченого, те що він має на утриманні дружину та малолітню дитину, батьків похилого віку; погіршився стан здоров`я обвинуваченого та неможливість надання медичної допомоги в умовах СІЗО; зменшення ризиків у зв`язку зі спливом часу.

Обвинувачені підтримали захисника.

Прокурор заперечив проти задоволення клопотання захисту, вважає, що запобіжний захід є обґрунтованим, підстав для його зміни немає.

Дослідивши подане клопотання, заслухавши думки учасників кримінального провадження, суд дійшов таких висновків.

У провадженні Солом`янського районного суду м. Києва знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000012 від 01.02.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 109; ч. 2 ст. 109 КК України.

05.03.2022 року обвинуваченого було затримано у порядку ст. 208 КПК України.

Постановою прокурора від 05.03.2022 року щодо обвинуваченого обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 30 днів, до 04.04.2022 включно.

30.03.2022 року постановою прокурора продовжено строк дії постанови про тримання під вартою до 04.05.2022 року.

03.05.2022 року ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва обвинуваченому продовжено строк тримання під вартою до 04.06.2022 року.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 01.06.2022 року обвинуваченому продовжено строк тримання під вартою до 04.07.2022 року.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 01.07.2022 року продовжено щодо ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою до 04.09.2022 року включно та визначено розмір застави у виді 190000,00 грн.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити зазначені дії.

Запобіжним заходом, в тому числі, є тримання під вартою (п. 5 ч. 1 ст. 176 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Підставою для зміни запобіжного заходу за клопотанням підозрюваного чи захисника є, в тому числі зменшення встановлених у провадженні ризиків зі спливом досудового розслідування, зміни в майновому чи сімейному стані підозрюваного, інші суттєві обставини, що враховувалися під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу. Тобто зменшення ризиків не є єдиною підставою для зміни запобіжного заходу.

Обґрунтованість повідомленої обвинуваченому підозри та існування в кримінальному провадженні передбачених п.п. 1, 2, 5 ч.1 ст. 177 КПК України ризиків були встановлені слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу і в подальшому при продовженні строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Ризики передбачені п.п. 1, 2, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, на даний час не зникли та продовжують бути актуальними.

Стороною захисту не було надано суду конкретних відомостей, які б свідчили про відсутність чи зміну у цьому кримінальному провадженні передбачених ст. 177 КПК України ризиків.

При розгляді клопотання про зміну запобіжного заходу, суд не переглядає рішення про застосування запобіжного заходу, а встановлює наявність нових обставин, які можуть вплинути на застосований до обвинуваченого відповідний захід або його виконання. Такий висновок узгоджується з положеннями частини 5 статті 201 КПК України, яка унеможливлює подання підозрюваним, його захисником клопотання про зміну запобіжного заходу протягом тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу.

Обставини, на які у даному клопотанні посилається захисник, як на підставу для зміни запобіжного заходу, не впливають на суворість запобіжного заходу, який було застосовано у даному кримінальному провадження щодо обвинуваченого.

Доводи захисника про наявність сім`ї у обвинуваченого, утриманців, лише його позитивно характеризують, проте вони, враховуючи обставини вчинення кримінальних правопорушень, у яких обвинувачується ОСОБА_3 , не є настільки переконливими та вагомими, щоб знизити встановлені судом ризики до маловірогідності чи до їх виключення на цьому етапі розгляду справи.

Що стосується доводів щодо погіршення стану здоров`я обвинуваченого та неможливість надання медичної допомоги в умовах СІЗО, то на підтвердження вказаного захистом взагалі не надано жодних доказів.

Стороною захисту не було надано суду відомостей про існування нових обставин, які не були враховані як слідчими суддями, так й судом при вирішенні питання про застосування щодо обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Згідно ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Стороною захисту не підтверджено належними доказами та не доведено обставин на які адвокат посилався при зверненні до суду з даним клопотанням. Долучені докази, в тому числі на технічному носієві, жодним чином не впливають на обставини у даній справі.

Натомість прокурор у судовому засіданні довів продовження існування ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 5 частини 1 статті 177 КПК України, наявність яких встановлена слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу до підозрюваного, та у подальшому при продовженні строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Фактично захисником наведені аналогічні доводи, які суд вирішував при постановленні ухвали про продовження запобіжного заходу, а також він не погоджується з процесуальними рішеннями даного складу суду. Доводи автора клопотання зводяться до незгоди з висновками суду, викладеними в ухвалі про продовження запобіжного заходу, перегляд якої до компетенції судді місцевого суду не належить.

Перевірка та оцінка рішень, що були прийняті судом, є предметом розгляду в апеляційному провадженні, а тому можуть вирішуватись лише в суді апеляційної інстанції. У випадку, якщо ухвала не підлягає оскарженню заперечення проти неї можуть бути викладені в апеляційній скарзі.

Це саме стосується і доводів автора клопотання щодо необґрунтованості підозри, оскільки судом, в межах, необхідних для вирішення клопотання про продовження запобіжного заходу, обґрунтованість підозри перевірялась з наведенням в ухвалі відповідних мотивів.

Одночасно судом враховується, що захисником оскаржувалася ухвала Солом`янського районного суду м. Києва від 01.07.2022 року, якою продовжено щодо ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою та аналогічні доводи, викладені у клопотанні захисника були предметом перевірки суду апеляційної інстанції.

За результатом розгляду апеляційної скарги захисника, ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду від 21 липня 2022 року ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 01 липня 2022 року, якою обвинуваченому ОСОБА_3 продовжено запобіжний захід, залишено без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 - без задоволення.

Посилання захисника на неналежність, недопустимість доказів та порушення порядку їх збирання судом не оцінюється, оскільки на цій стадії, суд не вирішував ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не оцінював докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначив, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно неї запобіжного заходу.

Щодо розміру застави
Крім іншого, захисник просить зменшити розмір застави на мінімальний, передбачений для кримінальних правопорушень, мотивуючи, крім іншого, погіршенням матеріального стану родини обвинуваченого.
Частиною 2 ст. 182 КПК України передбачена можливість внесення застави не тільки підозрюваним або обвинуваченим, а й іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
Згідно з ч. 7 ст. 182 КПК України підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Із змісту наведених статей вбачається, що внесення застави є правом заставодавця, а не обов`язком.
Прийняття рішення про зменшення розміру застави, у контексті обставин, які мають враховуватися при прийнятті рішення про зміну запобіжного заходу не може обумовлюватися погіршенням фінансового чи майнового стану заставодавців.
З урахуванням існуючих ризиків, тяжкості та характеру кримінальних правопорушень у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_3 , прийняття рішення про зменшення суми застави, не може бути обумовлене лише погіршенням фінансового стану можливого застоводавця.
Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання захисту щодо зміни розміру застави шляхом зменшення її розміру.
Визначаючи суму застави, як слідчий суддя, так й суд, визначив такий розмір застави, який є необхідним та достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим своїх обов`язків, передбачених КПК.
Враховуючи вищевикладене, суд не знаходить підстав для задоволення клопотання захисника.

Щодо витребування відомостей з Єдиного реєстру досудових розслідувань
У клопотанні ставиться питання про витребування документів від Офісу Генерального прокурора, зокрема від Генерального прокурора, керівника підрозділу організаційного забезпечення Єдиного реєстру досудових розслідувань та інформаційно-аналітичної роботи Офісу Генерального прокурора, належним чином завірених відомостей, що внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань по кримінальному провадженню № 0000012 від 01.02.2022 року, які повинні бути внесені до вказаної бази згідно вимог КПК України в порядку та обсягу, передбаченому Положенням про порядок внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 30 червня 2020 року №298, зокрема, але не виключно, дати та часу внесення відомостей до ЄРДР та особи реєстратора, що вносив такі відомості, із зазначенням повного змісту вказаних записів.
Потребу у витребуванні документів з Реєстру захисник обґрунтовує наявністю сумнівів щодо дотримання стороною обвинувачення під час досудового розслідування вимог КПК України та Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань. Сторона захисту вважає, що витребувана інформація має безпосереднє значення для розгляду справи, оскільки в діях та рішеннях обвинувачення неодноразово спостерігаються невідповідності та розбіжності, які мають бути усунуті шляхом оцінки у сукупності доказів, наданих стороною обвинувачення, з відомостями, що були внесені до ЄРДР, які є більш змістовними та містять більш широке коло інформації, яка допоможе також з`ясувати й інші відомості, що підтверджують (або спростовують) фальсифікації сторони обвинувачення.

Вказана інформація має безпосереднє значення для розгляду справи, перевірки фактів дотримання вимог КПК України при реалізації своїх повноважень органом досудового розслідування та оцінки доказів з точки зору їх належності, допустимості і достовірності.

Обвинувачений підтримав позицію свого захисника, просив клопотання задовольнити.

Прокурор поклався на розсуд суду.

Заслухавши думку учасників судового засідання, проаналізувавши доводи поданого клопотання, суд виходить з наступного.

Відповідно до вимог ч. ч. 2, 6 ст. 22 КПК України, сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. В свою чергу суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

На час розгляду клопотання чинним є Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджений Наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року № 298), яке визначає порядок формування та ведення Реєстру, а також надання відомостей з нього. Відповідно до пп. 4 п. 1 розділу І зазначеного Положення, держателем Реєстру є Офіс Генерального прокурора. Згідно з розділом ІІІ Положення право доступу до відомостей, внесених до Реєстру, мають, зокрема, Держатель у повному обсязі з урахуванням повноважень, якими наділені прокурори та керівники підрозділів Офісу Генерального прокурора, прокурори у межах кримінальних правопорушень, щодо яких слідчими піднаглядних їм органів проводиться досудове розслідування.

Суд вважає, що отримання відомостей, про які у своєму клопотанні зазначає захисник має значення для встановлення суттєвих обставин у цьому кримінальному провадженні, зокрема розуміння його ходу та прийнятих процесуальних рішень, що в майбутньому зможе бути використано при прийнятті відповідних процесуальних рішень, а також з метою перевірки версії сторони захисту щодо можливої фальсифікації процесуальних документів стороною обвинувачення.

З огляду на викладене, а також на те, що витребування інформації є необхідним для повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, реалізуючи завдання кримінального провадження, які визначені ст. 2 КПК України, суд погоджується із необхідністю витребування з Офісу Генерального прокурора відомостей, які потрібні для вирішення питань, що можуть виникнути під час розгляду кримінального провадження в подальшому, та вважає за необхідне клопотання захисника задовольнити.
Щодо заперечення на ухвалу слідчого судді від 31.05.2022 року з вимогою надати оцінку діям слідчого судді; скарги про визнання затримання незаконним з одночасною вимогою визнати бездіяльність слідчого незаконною; скарги на дії та бездіяльність слідчого та прокурора, а також на постанову прокурора про застосування запобіжного заходу з одночасною вимогою визнати бездіяльність слідчого та прокурора незаконною; скарги на дії та бездіяльність слідчого в частині порушення прав ОСОБА_4 з одночасною вимогою визнати бездіяльність слідчого незаконною.
Вичерпний перелік рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні, наведений у частині 1 статті 303 КПК.

Відповідно до частини 2 статті 303 КПК, скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.

Норми частини 2 статті 303 КПК не містять імперативних вимог щодо обов`язкового розгляду по суті будь-яких скарг у підготовчому судовому засіданні, а лише вказують на можливість такого розгляду з урахуванням завдань підготовчого провадження, повноважень суду та з дотриманням правил, передбачених статтями 314-316 КПК (на що, зокрема, вказує використане законодавцем формулювання «можуть бути предметом розгляду», а не «розглядаються» чи «підлягають розгляду» тощо, а також пряме відсилання до правил статей 314-316 КПК).

Системний аналіз норм статей 314, 315 КПК свідчить, що підготовче судове провадження є обов`язковою самостійною стадією кримінального процесу, метою проведення якого є визначення судом можливості на законних підставах призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

Виходячи зі змісту частини 3 статті 314 та статті 315 КПК, у підготовчому судовому провадженні суд має право прийняти обмежене коло рішень та вирішити питання, пов`язані виключно з призначенням кримінального провадження до судового розгляду.

Чинний КПК України не надає повноважень суду до ухвалення вироку чи іншого рішення по суті справи оцінювати процесуальні дії чи бездіяльність та рішення органу досудового розслідування, оскільки з`ясування таких обставин виходить за межі компетенції суду на стадії підготовчого провадження та суд позбавлений можливості дослідити докази, що стосуються прийнятих процесуальних рішень слідчими та прокурором, такі обставини можуть бути досліджені під час судового розгляду, зокрема, під час дослідження доказів, на що сторона захисту має право звертати увагу суду, а тому суд уважає на необхідне визнати подані скарги передчасними, у зв`язку з чим відмовити у їх задоволенні. При цьому сторона захисту не позбавлена права під час судового розгляду посилатися на встановлені нею порушення КПК України, зокрема під час дослідження доказів по справі.

Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді, суду доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення. У відповідності до змісту ст. 368 КПК України, питання чи мало місце діяння, у вчиненні якого обвинувачується особа, чи містить це діяння склад кримінального правопорушення і якою статтею закону України про кримінальну відповідальність він передбачений, тобто наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні, наявності або відсутності в особи умислу на вчинення злочину, та винуватості особи в його вчиненні, вирішуються судом під час ухваленні вироку, тобто на стадії судового провадження.
При цьому, суд враховує, що суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Однак, згідно ч. 3 ст. 26 КПК, суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Враховуючи, що у поданих запереченнях, скаргах захист посилається на неналежність та недопустимість доказів, отриманих внаслідок істотного порушення вимог КПК України, суд вважає що вказані заперечення, скарги необхідно долучити до кримінального провадження для врахування їх доводів під час судового розгляду та під час оцінки доказів в нарадчій кімнаті при ухваленні остаточного рішення в даному кримінальному провадженні, оскільки відповідно до положень ст. 89 КПК України суд вирішує питання щодо допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення або під час судового розгляду, а не у підготовчому судовому засіданні.

А тому, вимоги та їх обґрунтування, викладені адвокатом у поданих запереченнях заявах, скаргах, суд приймає до уваги та вважає за необхідне надати їм оцінку на відповідній стадії судового розгляду.

Вирішення інших клопотань учасників справи
Крім того, захисником в підготовчому засіданні заявлено клопотання про відкладення засідання для ознайомлення захисника та обвинувачених з матеріалами справи.

Для підготовки захисника до судових засідань, можливості реалізації обвинуваченими свого права на ознайомлення зі справою, що перебуває на розгляді у суді, суд вважає за можливе вказане клопотання задовільнити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 134, 314, 315, 316, 369, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника про долучення документів та відео запису, які необхідні для розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу задовольнити.

У задоволенні клопотання захисника про зміну запобіжного ОСОБА_3 відмовити.

Клопотання захисника про витребування документів задовольнити. Витребувати з Офісу Генерального прокурора (01011, м. Київ, вул. Різницька, буд. 13/15) належним чином розширений витяг щодо кримінального провадження № 0000012 від 01.02.2022 року із зазначенням відомостей без виключення передбачених Положенням про порядок внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 30 червня 2020 року №298, зокрема, але не виключно, дати та часу внесення відомостей до ЄРДР та особи реєстратора, що вносив такі відомості, із зазначенням повного змісту вказаних записів. Копію ухвали направити для виконання до Офісу Генерального прокурора (вул. Різницька, 13/15, місто Київ, 01001).
Відмовити у запереченнях на ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 31.05.2022 про продовження строку досудового розслідування, у скарзі про визнання затримання незаконним, у скаргах на бездіяльність слідчого та прокурора, долучити вищезазначені заперечення, скарги та клопотання до кримінального провадження для врахування доводів останніх під час судового розгляду на відповідній стадії та під час оцінки доказів в нарадчій кімнаті при ухваленні остаточного рішення в даному кримінальному провадженні.
Клопотання захисника про надання часу на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження захисника та обвинувачених задовольнити, в зв`язку з чим розгляд справи відкласти на 18.08.2022 року на 15.00 годину.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено о 09:45 год. 05.08.2022 року.

Суддя ОСОБА_1