Провадження №1-кс/127/4776/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 червня 2022 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача СД відділу поліції №2 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 про арешт майна в межах кримінального провадження №0000146 від 01 червня 2022 року за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
Дізнавач СД відділу поліції №2 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області з клопотанням, яке погоджено з прокурором Вінницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_4 , про арешт майна в межах кримінального провадження №0000146 від 01 червня 2022 року за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що 01.06.2022 в лікарні МКЛ ШМД в нейрохірургічному відділенні, палаті №10, проходить лікування гр. ОСОБА_5 , військовослужбовець, в палаті якого у тумбочці, яка знаходилась у користуванні останнього, під час ОМП, за участі понятих та учасників місця події, було виявлено та вилучено поліетиленовий пакет з кристалічною речовиною рожевого кольору, який упаковано до спецпакету НПУ №7357042, лампочку з нашаруванням невідомого походження, пристрій пластиковий жовтого кольору з нашаруванням, металевий пристрій чорного кольору з нашаруванням, скляний пристрій з нашаруванням на внутрішній поверхні, пластикову трубку помаранчевого кольору для куріння з нашаруванням, купюру номіналом 50 гривень (скручену) з нашаруванням. У зв`язку з виявленням вищезазначених речей, є достатні підстави вважати, що вказані речі відповідно до п. 1, 3, ч. 2 ст. 167 КПК України використані як засіб чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди, є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Обґрунтовуючи клопотання дізнавачем зазначено, що арешт вказаного майна, яке вже вилучене, необхідний для попередження зміни чи знищення його властивостей в результаті використання третіми особами, що може призвести до втрати ним значення речового доказу та перешкодить встановленню істини у провадженні.
На думку дізнавача є достатні підстави вважати, що виявленні під час огляду місця події вище перераховані речі мають значення для досудового розслідування і можуть бути доказами під час судового розгляду.
На підставі викладеного дізнавач звернулася до суду з клопотанням про арешт майна та просила клопотання задоволити.
Дізнавач СД відділу поліції №2 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилася, суду надала заяву про розгляд клопотання у її відсутність, клопотання підтримала.
Власник вилученого майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином дізнавачем.
Слідчий суддя, дослідивши вказане клопотання та додані документи, дійшов наступного висновку.
Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно з абзацом 2 частини першої статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК).
Частиною першою статті 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
З матеріалів справи вбачається, що сектором дізнання відділу поліції №2 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області проводиться досудове розслідування у формі дізнання у кримінальному провадженні №0000146 від 01 червня 2022 року за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

В судовому засіданні встановлено, що 01.06.2022 в лікарні МКЛ ШМД в нейрохірургічному відділенні, палаті №10, проходить лікування гр. ОСОБА_5 , військовослужбовець, в палаті якого у тумбочці, яка знаходилась у користуванні останнього, під час огляду місця події за участю понятих та учасників місця події, було виявлено та вилучено поліетиленовий пакет з кристалічною речовиною рожевого кольору, який упаковано до спецпакету НПУ №7357042, лампочку з нашаруванням невідомого походження, пристрій пластиковий жовтого кольору з нашаруванням, металевий пристрій чорного кольору з нашаруванням, скляний пристрій з нашаруванням на внутрішній поверхні, пластикову трубку помаранчевого кольору для куріння з нашаруванням, купюру номіналом 50 гривень (скручену) з нашаруванням.
Згідно з пунктом першим частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Наведене свідчить про те, що вищевказані речі є тимчасовим вилученим майном та відповідно до статті 98 КПК України мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки містять відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на дане майно слід накласти арешт.
Таким чином, з метою з`ясування дійсних обставин події кримінального правопорушення, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження вищезазначеного майна на час досудового розслідування та забезпечення його схоронності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:

Клопотання задоволити.
Накласти арешт на майно, яке було виявлено та вилучено 01 червня 2022 року в палаті №10 в нейрохірургічному відділенні, з тумбочки, яка знаходилась у користуванні гр. ОСОБА_5 , а саме: поліетиленовий пакет з кристалічною речовиною рожевого кольору, який було упаковано до спецпакету НПУ №7357042; лампочку з нашаруванням невідомого походження; пристрій пластиковий жовтого кольору з нашаруванням; металевий пристрій чорного кольору з нашаруванням; скляний пристрій з нашаруванням на внутрішній поверхні; пластикову трубку помаранчевого кольору для куріння з нашаруванням; купюру номіналом 50 гривень (скручена) з нашаруванням, які були упаковані до спецпакету НПУ № 7369842.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: