Справа № 274/5122/22 Провадження № 1-кс/0274/1172/22
УХВАЛА
23.09.2022 м. Бердичів
Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника - адвоката ОСОБА_5 ,
Слідчий звернувся з клопотанням, у якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 22.09.2022 близько 11 год. 00 хв. ОСОБА_4 , з метою повторного таємного викрадення чужого майна, шляхом підбору ключа, проник до квартири АДРЕСА_1 .
Реалізуючи свій умисел, спрямований на повторне таємне викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням в житло, ОСОБА_4 , діючи умисно, керуючись корисливим мотивом, усвідомлюючи протиправних характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, переконавшись, що за його діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає, з метою особистого незаконного збагачення, в період дії воєнного стану, повторно, таємно викрав грошові кошти у сумі 500 грн., належні потерпілій ОСОБА_7 .
Однак, в цей час до квартири повернулась потерпіла ОСОБА_7 , після чого ОСОБА_4 , достовірно знаючи, що його злочинні дії викриті, вибіг з квартири і почав тікати, при цьому, потерпіла ОСОБА_7 наздогнала його та в ОСОБА_4 виник умисел на вчинення нападу з метою утримання викрадених грошових коштів.
Реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_4 дістав з кишені свій ніж та з метою утримання грошових коштів почав погрожувати ним, застосувати насильство відносно потерпілої ОСОБА_7 , яке небезпечне для життя та здоров`я. Однак, потерпіла під загрозою застосування відносно неї вказаного насильства, вибила з його рук ніж та таким чином припинила його злочинні дії.
Своїми умисними діями, які виразились у нападі з метою заволодіння чужим майном (розбій) поєднаний з погрозою застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, поєднаний з проникненням у житло, вчинений в умовах воєнного стану, ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст.187 КК України.
22.09.2022 о 12 год. 40 хв. за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, з дотриманням вимог ст.208 КПК України, затримано ОСОБА_4 та 23.09.2022, на підставі зібраних доказів, останньому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.
Слідчий зазначає про існування ризиків, передбачених п.п 1,3,4,5 ч.1 ст. 177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілу, свідків, інших учасників, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином шляхом неявки до слідчого, прокурора, суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.
Враховуючи вищевикладене, особу підозрюваного, тяжкість вчиненого злочину, а також з метою забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, наявність ризиків, слідчий просить задовольнити клопотання адже жоден із більш м`яких запобіжних заходів не буде достатнім для запобігання ризикам.
ІІ. Процедура та позиції сторін
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити, застосувавши відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, який, як вважає прокурор, є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Підозрюваний ОСОБА_4 пояснив, що причетність до події кримінального правопорушення визнає, проте не погоджується з кваліфікацією діяння, щодо клопотання про обрання запобіжного покладається на розсуд суду.
Захисник ОСОБА_5 підтримала позицію свого підзахисного.
ІІІ. Кримінально-процесуальне законодавство
У відповідності до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення ч. 1 ст. 121 КК України відносяться до категорії тяжких злочинів.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу
За правилами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
В силу приписів ч. 2 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою підлягає обчисленню з моменту фактичного затримання.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, а також те, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, вчинити інші кримінальні правопорушення.
ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка, мотиви та висновки слідчого судді
Дослідивши клопотання та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, заслухавши доводи прокурора, пояснення підозрюваного, захисника, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
ОСОБА_4 22.09.2022 о 12 год 40 хв був затриманий за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України, у порядку ст.208 КПК України.
ОСОБА_4 23.09.2022 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 187 КК України.
На підтвердження обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення слідчий посилається на зібрані органом досудового розслідування докази, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення; протоколом огляду місця події; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину; протоколом впізнання особи за фотознімками та іншими матеріалами кримінального провадження
Так, згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Варто зазначити, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Згідно ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Перевіряючи доводи захисника підозрюваного, викладені у його клопотанні, слід зазначити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).
Надавши оцінку матеріалам клопотання, слідчий суддя вважає, що зібрані слідством докази, у своїй сукупності з поясненнями підозрюваного ОСОБА_4 , які були надані суду в судовому засіданні 23.09.2022, вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України, за скоєння якого передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Слідчий суддя приймає до уваги доводи прокурора щодо наявності ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, перешкоджати кримінальному провадженню шляхом неявки до слідчого, прокурора, суду, враховуючи тяжкість покарання, яке йому загрожує; вчинити інше правопорушення, оскільки підозрюваний раніше притягувався до кримінальної відповідальності, був засуджений за вчинення корисливих злочинів, судимість не погашена.
Слідчий суддя враховує доводи прокурора, що підозрюваний може здійснювати незаконний влив на свідків та потерпілу з метою уникнення відповідальності.
Крім цього, слідчим суддею враховано, що підозрюваний ОСОБА_4 , не має зареєстрованого місця проживання, не одружений, неповнолітніх, непрацездатних осіб на утриманні немає, не працевлаштований, раніше судимий за злочини проти власності, звільнений від реальної міри покарання в травні 2022.
За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку, що встановленим вище ризикам, більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, запобігти не можуть, а тому подане клопотання підлягає задоволенню.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя не визначає розмір застави, оскільки злочин, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 , вчинений із застосуванням насильства.
В силу приписів ч. 2 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою підлягає обчисленню з моменту фактичного затримання ОСОБА_4 , з 12 год 40 хв 22.09.2022.
Керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 331 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити.
Обрати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб до 20.11.2022 (включно) без визначення застави.
Рахувати строк тримання під вартою з моменту фактичного затримання з 12 год 40 хв 22.09.2022.
Строк дії ухвали встановити до 20.11.2022 (включно).
Ухвала підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали не перешкоджає її виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним, який перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Повний текст ухвали оголошено 28.09.2022.

Слідчий суддя Тетяна БОЛЬШАКОВА