Справа №639/1104/22
Провадження №1-кс/639/350/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 березня 2022 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання заступника керівника Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000278 від 29.03.2022 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, -

в с т а н о в и в:

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання заступника керівника Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000278 від 29.03.2022 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Клопотання обґрунтоване наступним.

У провадженні СВ Відділу поліції №1 Харківського районного управління поліції №3 ГУ НП в Харківській області, перебувають матеріали досудового розслідування внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000278 від 29.03.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснює Новобаварська окружна прокуратура м. Харкова.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 28.03.2022 приблизно о 21:55 за адресою: АДРЕСА_1 , громадянин ОСОБА_4 та ОСОБА_5 скоїли розбійний напад на громадянина ОСОБА_6 , у ході якого вони із застосуванням насильства небезпечного для його життя та здоров`я, відкрито заволоділи його грошовим коштами у суммі 500 грн в умовах військового стану.

Подальшими першочерговими слідчими діями, було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 , було проведено огляд місця події, в ході якого громадянин ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно надав предмет зовні схожий на пістолет чорного кольору з написом НОМЕР_1 , та магазин до нього з 11 патронами, які були поміщені до паперової коробки. Патрони: з написом SORT 9 мм РА у кількості - 7 шт, з написом МАС 9ММ у кількості - 3 шт, з написом ТЕРЕН 3 9мм РА у кількості 1 шт, які були поміщені до паперового конверту. Крім того, вказаний громадянин видав грошові кошти, купюру номіналом 500 гривень із серійним номером ГА 5648054, яка була поміщена до експертного пакету №7367803.

На теперішній час у органу досудового розслідування достатньо підстав вважати, що на вилучених предметах, наявні відомості щодо вчиненого кримінального правопорушення злочину.

У зв`язку з чим, виникла необхідність у визнанні речовим доказом та накладенні арешту на тимчасово вилучене майно під час проведення огляду, так як це надасть органу досудового розслідування можливість детального вивчення наявної інформації, що допоможе у прийнятті остаточного рішення по кримінальному провадженню.

З метою фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення злочину, та враховуючи, що вказане вище майно в подальшому буде доказом по вказаному кримінальному провадженню, орган досудового розслідування приходить до висновку про необхідність накладення арешту на вилучені речі, оскільки його не застосування може призвести до їх зникнення та настання наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Таким чином з метою проведення повного, об`єктивного, неупередженого досудового розслідування, найскорішого встановлення істини по справі, а також притягнення винних до відповідальності, виникла необхідність в накладенні арешту.

Постановою слідчого СВ відділу поліції №1 Харківського районного управління поліції №3 ГУ НП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_7 , вилучене майно під час огляду за адресою АДРЕСА_2 , визнано речовими доказами по кримінальному провадженню.

Відповідно до ст. 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом, є речовими доказами по справі.
Таким чином, повернення вилученого майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, оскільки у разі повернення зазначених предметів можуть бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також з метою проведення ряду судових експертиз, з метою збереження речових доказів, прокурор приходить до висновку про необхідність накладення арешту на вищезазначене майно.
Метою накладення арешту є збереження речових доказів.
Власником грошових коштів, купюри номіналом 500 грн із серійним номером ГА 5648054, є потерпілий гр-н ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_3 .
Відповідно до ч.2 ст.64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.
Так, відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, тобто підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення або зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом наркотичних речовини; предмети набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на яке було спрямоване кримінальне правопорушення.
Крім того, відповідно до вимог ст. 170 КПК України арешт майна може передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатись будь-яким чином таким майном та використовувати його. Заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Тому, звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази, з метою збереження речових доказів, у кримінальному провадженні, про що йдеться в ч. 2 ст. 170 КПК України.
Відповідно до ст.ст. 168 ч. 2, 236, 237 КПК України тимчасове вилучення майна: речей та документів, які мають значення для кримінального провадження, може здійснюватись також під час обшуку та огляду. Тому тимчасове вилучене майно може належати не тільки підозрюваному (ч. 1 ст. 167 КПК України), а й іншим особам.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.
Тому, звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що йдеться в ч. 2 ст. 170 КПК України.
Постановою слідчого СВ відділу поліції №1 Харківського районного управління поліції №3 ГУ НП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_7 від 30.03.2022 р. вилучене майно під час огляду за адресою АДРЕСА_2 , визнано речовими доказами по кримінальному провадженню.

Відповідно до ст. 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом, є речовими доказами по справі.
Таким чином, повернення вилученого майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, оскільки у разі повернення зазначених предметів можуть бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також з метою проведення ряду судових експертиз, з метою збереження речових доказів, прокурор приходить до висновку про необхідність накладення арешту на вищезазначене майно.
Метою накладення арешту є збереження речових доказів.
Так, відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, тобто підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення або зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом наркотичних речовини; предмети набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на яке було спрямоване кримінальне правопорушення.
Крім того, відповідно до вимог ст. 170 КПК України арешт майна може передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатись будь-яким чином таким майном та використовувати його. Заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.
Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Тому, звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази, з метою збереження речових доказів, у кримінальному провадженні, про що йдеться в ч. 2 ст. 170 КПК України.
Відповідно до ст.ст. 168 ч. 2, 236, 237 КПК України тимчасове вилучення майна: речей та документів, які мають значення для кримінального провадження, може здійснюватись також під час обшуку та огляду. Тому тимчасове вилучене майно може належати не тільки підозрюваному (ч. 1 ст. 167 КПК України), а й іншим особам.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.
Тому, звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що йдеться в ч. 2 ст. 170 КПК України.
Власник вилученого майна надав заяву про розгляд клопотання без його участі, проти задоволення клопотання не заперечував.

Прокурор надав заяву про розгляд клопотання без його участі, просив слідчого суддю клопотання задовольнити.
Слідчий суддя, дослідивши документи та надані до суду матеріали кримінального провадження, приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Вимогами п.1 ч.2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу(ч.3 ст.170 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.

Постановою слідчого ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 від 30.03.2022 року вказані речі визнані речовими доказами у справі.
Суд вважає, що наявні підстави вважати, що тимчасово вилучене майно є доказом злочину, зазначене майно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.
Відповідно до ч.1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до вимог ст. 170 КПК України арештом майна, зокрема є тимчасове, до скасування у встановленому КПК порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Арешт майна скасовується у встановленому КПК порядку.

Прокурором доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України;майно, на яке прокурор просить накласти арешт, визнано речовим доказом, та має суттєве доказове значення для досудового розслідування, може бути доказом під час судового розгляду, необхідне для повного та всебічного розслідування кримінального провадження, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, у володінні якої перебуває майно та завдання, для виконання якого прокурор звертається із клопотанням, може бути виконане, а тому наявні підстави для застосування заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на вилучене майно з метою збереження речових доказів.
Отже, необхідно накласти арешт на вилучене 29.03.2022 року під час проведення огляду за адресою: АДРЕСА_2 , майно.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131-132, 170-173, 309, 369, 371, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання заступника керівника Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти у кримінальному провадженні № 0000278 від 29.03.2022 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, арешт на майно, вилучене під час проведення огляду місця події від 29.03.2022 року за адресою: АДРЕСА_2 , а саме на предмет, зовні схожий на пістолет чорного кольору з написом НОМЕР_1 , та магазин до нього з 11 патронами, які були поміщені до паперової коробки; патрони: з написом SORT 9 мм РА у кількості - 7 шт, з написом МАС 9ММ у кількості - 3 шт, з написом ТЕРЕН 3 9мм РА у кількості 1 шт, які були поміщені і до паперового конверту; грошові кошти, купюру номіналом 500 гривень із серійним номером ГА 5648054, яка була поміщена до експертного пакету №7367803.

Місцем зберігання вилученого майна по кримінальному провадженню № 0000278 від 29.03.2022 року, визначити відділ поліції №1 Харківського районного управління поліції №3 ГУ НП в Харківській області.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а особами, що не були присутні при оголошенні ухвали у той же строк після отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1