Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9326/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 жовтня 2022 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва в складі:
головуючої судді ОСОБА_1 , за участю
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
та його захисника адвоката ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
обвинуваченого ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_4 у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_7 за ч. 2 ст. 15, ч.4 ст.185 КК України, ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст. 186 КК України, ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,
встановив:

В провадженні суду перебуває вищезазначений обвинувальний акт по обвинуваченню ОСОБА_7 за ч. 2 ст. 15, ч.4 ст.185 КК України, ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст. 186 КК України, ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,
Від прокурора в підготовчому судовому засіданні надійшло клопотання про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. На обгрунтування клопотання прокурор зазначив, що обвинувачений ОСОБА_4 раніше судимий, офіційно не працевлаштований, постійного заробітку немає, тому існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме переховування від суду, вчинення інших кримінальних правопорушень, вплив на свідків.
Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримала з підстав, що у ньому викладені, просила задовольнити.
Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 проти задоволення клопотання прокурора не заперечували.
Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі "Ілійков проти Болгарії" №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів .
Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).
Крім того ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню («Бекчиєв проти Молдови»).
Злочин, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , відповідно до ст. 12 КК України є тяжким.
Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.
Згідно зі змістом ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі ті, перелік яких наведений в ч. 1 ст.178 КПК.
Так, ОСОБА_4 є неодруженим, на утриманні дітей не має, зареєстрований в м. Київ, де проживав з батьками та братом (зі слів), офіційно не працевлаштований, раніше судимий 17.08.2022 року вироком Подільського районного суду м.Києва до 5 місяців арешту.
Надаючи оцінку можливості обвинуваченого переховуватися від суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину може вдатися до відповідних дій, тому суд визнає доведеним існування ризику переховування від суду, вчинення інших кримінальних правопорушень, вплив на свідків.
Відповідно до п. 5 ч. 2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Зазначене приводить до висновку, що встановлені вище обставини є вагомими для обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Окрім того, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбачених цим кодексом.
Враховуючи дані про особу обвинуваченого ОСОБА_4 , його вік, майновий та сімейний стан, обставини кримінального правопорушення, та з метою виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, вважає визначити заставу у розмірі, передбаченому п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, а саме 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки саме такий розмір на думку суду є достатнім та співмірним і таким, що не суперечить положенням КПК України.
У разі внесення застави на обвинуваченого ОСОБА_4 покладаються обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 цього Кодексу.
Керуючись ст. 314-315, 177, 178, 183 КПК України, суд,

постановив:

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.
Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів до 18 грудня 2022 року включно.
Одночасно визначити ОСОБА_4 заставу у розмірі 60 (шістдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 148 860 грн. (сто сорок вісім тисяч вісімсот шістдесят грн. 00 коп.), яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки:
1) прибувати до суду за першим викликом;
2) не відлучатися із м. Києва без дозволу суду;
3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання;
4) утримуватися від спілкування із свідками, потерпілими;
4) здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 18 грудня 2022 року.
Строк дії ухвали визначити до 18 грудня 2022 року включно.
Копію ухвали направити у ДУ «Київський слідчий ізолятор».
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали складено і оголошено о 10 год. 00 хв. 21 жовтня 2022 року.

Cуддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1