Справа № 761/6638/22
Провадження № 1-кп/761/2306/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 квітня 2022 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 120 221 001 000 001 97 від 16.01.2022, у якому

гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Демидів Донецької обл., громадянин України, українець, з середньою освітою, офіційно не працевлаштований, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , без зареєстрованого місця мешкання у м. Києві, судимий,

обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 2 ст. 345 КК України

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 2 ст. 345 КК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 314, ч. 1 ст. 315 КПК України у разі, якщо відсутні підстави для прийняття інших рішень, суд у підготовчому судовому засіданні призначає судовий розгляд на підставі обвинувального акту.

Прокурор вважав за можливе призначити обвинувальний акт до судового розгляду, вважаючи вказаний процесуальний документ таким, що відповідає вимогам ст. 291 КПК. Крім того, державний обвинувач просив застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, зазначивши, що у даному кримінальному провадженні існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, оскільки обвинувачений може вчинити дії, спрямовані на переховування від суду, здійснити незаконний вплив на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Захисник не заперечувала проти вирішення питання щодо призначення акту до судового розгляду, однак просила відмовити у задоволенні клопотання прокурора про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зазначаючи, що наведені державним обвинувачем ризики необґрунтовані, оскільки обвинувачений не має наміру переховуватись чи іншим чином перешкоджати судовому розгляду кримінального провадження.

Обвинувачений ОСОБА_4 покладався на розсуд суду.

Суд, заслухавши доводи сторін кримінального провадження, дослідивши обвинувальний акт, реєстр матеріалів досудового розслідування, клопотання прокурора, дійшов висновку про таке.

Інкриміновані обвинуваченому кримінальні правопорушення мали місце на території Шевченківського району м. Києва, тобто кримінальне провадження підсудне суду, на розгляд якого надійшло.

Статтею 314 КПК визначено, що обвинувальний акт повертається прокурору у разі невідповідності цього документу вимогам КПК.

Відповідно до ст. 291 КПК обвинувальний акт має містити, серед іншого, викладення фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

З огляду на зазначене суд вважає, що прокурором дотримані вимоги ст. 291 КПК, обвинувальний акт містить дані, обов`язкова наявність яких визначена законом.

Відповідно до ч.1 ст.22 КПК кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, у силу ч.6 цієї статті суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

На підставі вказаних засад кримінального провадження, а також згідно з ч.2 ст.318 КПК, суд, з`ясовуючи питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, вважає, що такими особами мають бути прокурор, який здійснює процесуальне керівництво у цьому кримінальному провадженні, обвинувачений, його захисник, а також потерпілі.

Вирішуючи питання щодо застосування до обвинуваченого запобіжного заходу, суддя бере до уваги, що частиною 1 статті 194 КПК на суд під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу під час досудового розслідування покладений обов`язок встановити існування таких складових:
- чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
- чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК;
- чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Водночас Главою 28 КПК визначено, що судовий розгляд кримінального провадження здійснюється з метою встановлення, чи доведена вина особи поза розумним сумнівом. Тобто, оцінка обґрунтованості підозри на цій стадії судового провадження виключається.

Таким чином, суд, розглядаючи питання щодо доцільності застосування до особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, має встановити існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки цієї особи, а також, чи може запобігти існуючим ризикам застосування до обвинуваченого менш суворого запобіжного заходу.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Зокрема, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до 7 років, що свідчить про наявність ризику вчинення обвинуваченим дій, спрямованих на ухилення від суду.
Крім того, відповідно до рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» ризик переховування оцінюється також з урахуванням характеру людини, її моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою.

Характер інкримінованих обвинуваченому злочинів, що вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства та шляхом застосування предмета, що спеціально пристосований для нанесення тілесних ушкоджень, а також умисне заподіяння працівникові правоохоронного органу тілесних ушкоджень, вказують на антисоціальну спрямованість обвинуваченого, що дає підстави для критичної оцінки моральних якостей ОСОБА_4 .
Крім того, враховуючи, що обвинувачений не має міцних соціальних зв`язків, постійного місця мешкання на території м. Києва, постійного місця роботи, сім`ї, утриманців, тобто тих вагомих стримуючих факторів, які б могли зупинити його від вчинення дій з метою переховування, суд вважає, що наведений вище ризик є актуальним.

Також, не виключено, що обвинувачений з метою уникнення покарання може вчинити дії, спрямовані на здійснення незаконного впливу на потерпілих та свідків, з метою зміни останніми раніше наданих показань.

Враховуючи, що обвинувачений ОСОБА_4 не має офіційного та стабільного джерела доходу, обґрунтованим є висновок, що існує ризик повторного вчинення останнім кримінальних правопорушень.

Сукупність викладеного, приводить суд до переконання, що доводи сторони обвинувачення про відсутність підстав для застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу є обґрунтованими.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК суд, враховуючи розмір завданої шкоди, має право визначити розмір застави до особи, обвинуваченого у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів мінімальної заробітної плати.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 9, 22, 177, 182, 183, 194, 291, 309, 314, 315, 334 КПК України, суд
у х в а л и в :
Судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням гр. ОСОБА_4 за ч. 4 ст. 296, ч. 2 ст. 345 КК України призначити на 10.00 год. 19.04.2022 у відкритому судовому засіданні в залі Шевченківського районного суду м. Києва за адресою м. Київ, вул. Дегтярівська, 31-А.
Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний заходу у виді тримання під вартою строком по 13 червня 2022 року включно.
Визначити ОСОБА_4 заставу у сумі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 198 480 ( сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят) грн.

Застава може бути внесена обвинуваченим, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок ТУ ДСАУ в м. Києві (, МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України в м. Києві, розрахунковий рахунок № UA 1012089, призначення платежу застава за (ПІБ, дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали (назва суду) від (дата ухвали) по справі №…, внесені (П.І.Б. особи, що вносить заставу).

У разі внесення застави у визначеному судом розмірі вважається, що до обвинуваченого обрано запобіжний захід у виді застави.

У випадку внесення застави покласти на обвинуваченого такі обов`язки:

- прибувати до суду за першою вимогою;

- повідомляти суд про зміну свого місця перебування;

- здати на зберігання свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

У разі внесення застави, встановити 2-х місячний термін дії покладених судом обов`язків, починаючи з дня внесення застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Про час та місце судового розгляду повідомити сторони кримінального провадження.
Забезпечення присутності під час судового розгляду свідків обвинувачення покласти на прокурора.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду у частині рішення щодо застосування до гр. ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді під вартою упродовж п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1