Справа № 296/6116/22
Ухвала
Іменем України
20 вересня 2022 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчої ОСОБА_4 ,
підозрюваної ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Житомирі клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки смт.Черняхів Житомирської області, з середньою спеціальною освітою, на утриманні двоє малолітніх дітей, не працює, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,
підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 307 Кримінального кодексу України, у кримінальному провадженні №0000171 від 17.05.2022,
встановив:
Старший слідчий слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітан поліції ОСОБА_4 звернулась до слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира із клопотанням, погодженим прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , відповідно до змісту якого просить застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт.Черняхів Житомирської області, громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб.
В обґрунтування поданого клопотання слідчий зазначає, що слідчим управлінням ГУНП в Житомирській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000171 від 17.05.2022 за ч.2 ст.307 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що не пізніше 03.05.2022 у ОСОБА_7 , після поміщення його у СІЗО ДУ "Житомирська установа виконання покарань (№8)" у зв`язку із обранням запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000145 від 16.04.2021 за ч.3 ст.307 КК України, з метою протиправного збагачення, виник умисел на продовження злочинної діяльності, пов`язаної із незаконним обігом наркотичних засобів.
Усвідомлюючи, що самостійно він не зможе купувати, зберігати та збувати наркотичні засоби у зв`язку із перебування у місцях несвободи, останній розробив план злочинних дій та в ході телефонних розмов залучив до незаконної діяльності раніше знайомих йому ОСОБА_8 та ОСОБА_5 .
При цьому, ОСОБА_7 організовував та керував підготовкою та вчиненням злочинів, розподіляв між співучасниками здобуті за наслідками вчинення злочинів грошові кошти.
Так, ОСОБА_7 , використовуючи мобільний термінал із номером НОМЕР_1 , о 20 год. 40 хв. 28.07.2022 повідомив ОСОБА_5 про необхідність придбання наркотичного засобу у раніше узгодженому місці у місті Вінниця.
Наступного дня, 29.07.2022, о 11 год. 25 хв., ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою групою осіб, перебуваючи неподалік від будинку АДРЕСА_3 , діючи за телефонними вказівками ОСОБА_7 , шляхом відшукання «закладки», з метою подальшого збуту придбала достовірно невстановлену кількість наркотичного засобу, обіг якого обмежено - метадону, масою не менше 0,9265 грам.
В подальшому, ОСОБА_5 , утримуючи при собі, тобто незаконно зберігаючи з метою збуту, незаконно перевезла за допомогою громадського транспорту раніше придбаний наркотичний засіб - метадон масою не менше 0,9265 грам до міста Житомир.
Після цього, 29.07.2022 о 13 год. 41 хв. ОСОБА_7 , використовуючи мобільний термінал із номером НОМЕР_2 , в завуальованій формі повідомив іншому співучаснику - ОСОБА_8 про прибуття ОСОБА_5 .
О 15 год. 48 хв. 29.07.2022, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_4 , діючи за попередньою домовленістю, згідно вказівок ОСОБА_7 , ОСОБА_5 зустрілась з ОСОБА_8 та передала йому достовірно невстановлену кількість наркотичного засобу, обіг якого обмежено метадон, не менше 0,9265 грам, для подальшої реалізації серед наркозалежних мешканців м.Житомир, про що ОСОБА_8 о 16 год. цього ж дня відзвітував ОСОБА_7 у ході телефонної розмови.
Перебуваючи за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_5 , ОСОБА_8 , діючи відповідно до вказівок ОСОБА_7 , здійснив фасування наркотичного засобу метадону з метою подальшого збуту.
У подальшому, 29.07.2022 о 16 год. 27 хв. ОСОБА_7 , використовуючи мобільний термінал із номером НОМЕР_2 , узгодив із ОСОБА_9 , анкетні дані якого змінені, обставини збуту наркотичного засобу - метадон.
Цього ж дня о 17 годині 11 хвилин, діючи за вказівкою ОСОБА_7 , ОСОБА_9 перерахував грошові кошти у сумі 2000 гривень на банківський рахунок, що використовувався співучасниками.
Після цього, 29.07.2022 о 17 годині 18 хвилин у ході телефонної розмови ОСОБА_7 , будучи позбавлений можливості вільно пересуватися та здійснювати незаконний збут наркотичного засобу, діючи згідно плану, у завуальованій формі надав вказівку ОСОБА_8 збути ОСОБА_9 , анкетні дані якого змінені, раніше узгоджену із ним кількість наркотичного засобу.
Після цього, діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб, згідно розробленого ОСОБА_7 плану, утримуючи при собі, тобто незаконно зберігаючи з метою збуту, ОСОБА_8 переніс наркотичний засіб - метадон для реалізації до будинку АДРЕСА_6 , де о 17 годині 34 хвилин зустрівшись з ОСОБА_9 , анкетні дані якого змінені, збув останньому 6 фольгових згортків з наркотичним засобом метадон, загальною масою 0,95428 грам.
Одразу після цього у ході телефонної розмови ОСОБА_8 відзвітував ОСОБА_7 про здійснений збут.
19.09.2022 ОСОБА_5 та ОСОБА_8 повідомлено про підозру за ч.2 ст.307 КК України.
Необхідність застосування до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий та прокурор обґрунтовують тим, що наявні ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України:
- ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, у зв`язку з чим, з метою уникнення покарання, яке їй загрожує, враховуючи кваліфікацію вчиненого злочину, вона може переховуватись від органу досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України);
- не виключена можливість того, що перебуваючи на волі, з метою виправдання своїх дій підозрювана ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Також підозрюванаможе вчиняти спроби спілкуватися зі співучасниками, у тому числі, дистанційно, використовуючи досягнення науки і техніки у сфері інформаційних та телекомунікаційних технологій та ускладнити процес доказування вчинення кримінальних правопорушень з кваліфікуючою ознакою - у складі організованої групи осіб. (п.п.3, 4 ч.1 ст.177 КПК України);
- ОСОБА_5 ніде не працює та немає офіційного джерела доходу, що свідчить про ймовірність продовження вчинення кримінального правопорушення, у якому вона підозрюється, з корисливих мотивів (п.5 ч.1 ст.177 КПК України).
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідча ОСОБА_4 подане клопотання підтримали та просили його задовольнити. Прокурор наголосив на наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України.
Захисник підозрюваної ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання та застосувати відносно підозрюваної більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у визначений період доби. Зазначив, що ризики, передбачені пунктами 1, 3-5 ч.1 ст.177 КПК України, прокурором не доведені. Також просив врахувати особу ОСОБА_5 , яка є вдовою, має на утриманні двох дітей та хворого батька, раніше не судима.
Підозрювана ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримала позицію свого захисника.
Дослідивши матеріали клопотання, вислухавши учасників справи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Пунктом 4 частини 2 статті 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити обставини, передбачені ч.1 ст.194 КПК України:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим; вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків в місці постійного проживання, у тому числі наявність родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання; репутацію; майновий стан; наявність судимостей; дотримання умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає наступне.
Так як положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття "обґрунтованості підозри", в оцінці цього питання слідчій судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є джерелом права.
У своїх рішеннях, зокрема "Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства", "Нечипорук та Йонкало проти України", Європейський суд з прав людини наголошує, що "обґрунтована підозра" передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати неупередженого спостерігача в тому, що відповідна особа можливо вчинила злочин. При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування "обґрунтована підозра" не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи. Обґрунтована підозра повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.
Так, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що надані слідчим докази у їх сукупності переконали б неупередженого спостерігача, що ОСОБА_5 , можливо, вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.307 КК України, що підтверджується, зокрема: протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 19 вересня 2022 року; протоколом огляду та вручення грошових коштів від 29 липня 2022 року; протоколом огляду від 29 липня 2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 29 липня 2022 року; протоколом про результати контролю за вчиненням злочину від 30 липня 2022 року; протоколами про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з електронних комунікаційних мереж від 29 липня 2022 року, від 02 серпня 2022 року, від 25 серпня 2022 року та від 19 вересня 2022 року; протоколами про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії спостереження за особою, річчю або місцем від 02 серпня 2022 року та від 25 серпня 2022 року; висновком експерта Житомирського науково - дослідного експертно - криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України №СЕ-19/106-22/7592-НЗПРАП від 10 серпня 2022 року; протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії спостереження за особою від 19 вересня 2022 року.
Щодо наявності ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, слідчий суддя зазначає наступне.
Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії.
Відповідно до частини 5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.
Слідчий суддя враховує посилання слідчого та прокурора на наявність такого ризику, як можливість впливу підозрюваною на інших підозрюваних та свідків з огляду на обставини вчинення кримінального правопорушення.
Також слідчий суддя не виключає ризик щодо можливості продовження вчинення ОСОБА_5 інкримінованого їй кримінального правопорушення, оскільки підозрювана не працює та не має офіційного джерела доходу.
Разом з тим, ризик перешкоджання ОСОБА_5 кримінальному провадженню іншим чином, органом досудового розслідування не доведений.
Також, суд, з огляду на наявність на утриманні підозрюваної двох малолітніх дітей: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , батька ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який є інвалідом першої - Б групи загального захворювання та потребує постійної сторонньої допомоги, - вважає не достатньо доведеним ризик переховування ОСОБА_5 від органу досудового розслідування та суду.
Оцінюючи в сукупності встановлені судом обставини щодо заявлених прокурором та слідчим ризиків, тяжкість інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваної, яка має міцні соціальні зв`язки, є раніше не судимою особою, слідчий суддя вважає, що застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не викликано об`єктивною необхідністю і не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваної.
Щодо можливості застосування альтернативних запобіжних заходів, слідчий суддя зазначає наступне.
З огляду на ст.2 КПК України завданням кримінального провадження є, в тому числі, забезпечення балансу між правами і інтересами окремої особи (підозрюваного) та суспільними інтересами (захист особи суспільства і держави), а також застосування належної правової процедури.
Частиною першою статті 181 КПК України встановлено, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Згідно з ч.2 ст.181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Слідчий суддя вважає, що на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту буде співмірним з існуючими ризиками, відповідатиме особі підозрюваної ОСОБА_5 і зможе забезпечити належне виконання останньою процесуальних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволенні клопотання слідчого ОСОБА_4 , погодженого з прокурором ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 слід відмовити та застосувати щодо підозрюваної запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання, з покладенням на неї наступних процесуальних обов`язків: цілодобово не відлучатися з місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, в провадженні якого перебувають матеріали досудового розслідування, прокурора або суду; прибувати до слідчого, у провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора або до суду за першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з підозрюваними, свідками у кримінальному провадженні №0000171 від 17.05.2022 з приводу обставин вчинення інкримінованого кримінального правопорушення; здати на зберігання уповноваженому органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Керуючись статтями 176-179, 181, 193-194, 196 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира, -
постановив:
У задоволенні клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_4 , погодженого прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , - відмовити.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 , строком до 19.11.2022 включно.
Покласти на підозрювану ОСОБА_5 наступні обов`язки:
- цілодобово не відлучатися з місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, в провадженні якого перебувають матеріали досудового розслідування, прокурора або суду;
- прибувати до слідчого, у провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора або до суду за першою вимогою;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
- утримуватися від спілкування з підозрюваними, свідками у кримінальному провадженні №0000171 від 17.05.2022 з приводу обставин вчинення інкримінованого кримінального правопорушення;
- здати на зберігання уповноваженому органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Строк дії ухвали та обов`язків - до 19.11.2022 включно.
Контроль за виконанням ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.
Орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваної повинен негайно поставити на облік ОСОБА_5 і невідкладно повідомити про це старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_4 .
Згідно ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що у разі невиконання покладених на неї обов`язків можливе застосування більш жорсткого запобіжного заходу та накладення грошового стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.
Повний текст ухвали складено 23 вересня 2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1