Справа № 386/966/22
Провадження № 1-кс/386/322/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про накладення арешту на майно

у кримінальному провадженні

31 серпня 2022 року смт. Голованівськ

Слідчий суддя

Голованівського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Голованівськ клопотання начальника Новоархангельського відділу Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000175 від 28 серпня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України

Клопотання надійшло до суду «31» серпня 2022 року о 09 год. 06 хв.

Перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, та дослідивши докази по даних матеріалах -

В С Т А Н О В И В:
Начальник Новоархангельського відділу Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000175 від 28 серпня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України .

В обґрунтування клопотання вказує, що сектором дізнання Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування групою дізнавачів у складі: старшого дізнавача СД Голованівського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , дізнавача СД Голованівського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 .

27.08.2022 року надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 27.08.2022 року о 14 год. 30 хв. за адресою: вул. Слави, 157, (блок пост) в смт. Новоархангельськ Голованівского району Кіровоградської області, було виявлено транспортний засіб Мерседес-Бенз А170 з д.н. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя м. Маріуполь Донецької області.

Під час перевірки було встановлено, що у водія відсутні реєстраційні документи на вказаний автомобіль та за перевіркою держ. номера по відповідним базам, ВІН код автомобіля не співпадає з ВІН кодом, який вибитий на кузові.

Водія даного транспортного засобу опитали, але він усно відмовився від підписання пояснення згідно ст. 63 Конституції України.

27.08.2022 року о 15 годині 30 хвилин було розпочато огляд місця події біля блок поста, що розташований поблизу АДРЕСА_1 по закінченню якого 27.08.2022 року о 16 годині 03 хвилин було вилучено автомобіль марки «Мерседес-бенз А170», сірого кольору, з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 , ВІН код якого згідно інформації на кузові НОМЕР_2 .

Під час проведення досудового розслідування, а саме інформації з бази ІПНП в ГСЦ МВС, встановлено, що в даному транспортному засобі з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 , має бути ВІН код НОМЕР_3 а не НОМЕР_2 , який зафіксований на кузові автомобіля.

28.08.2022 року вилучений автомобіль марки «Мерседес-бенз А170», сірого кольору, з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 , ВІН код якого НОМЕР_2 (за інформацією на кузові автомобіля), визнано речовим доказом та приєднано до матеріалів кримінального провадження.

Вказаний транспортний засіб, розміщений на тимчасове зберігання до господарчого подвір`я СПД № 3 (смт. Новоархангельськ) Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області, що розташований по вулиці Слави, 19 в селищі Новоархангельськ Кіровоградської області.

Також, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було надано фотокопія свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу - легкового автомобіля марки Мерседес-бенз НОМЕР_4 з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 , ВІН код- НОМЕР_3 , зареєстрований за громадянином ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований по АДРЕСА_2 .

Дані вказаних документів в частині інформації про ВІН код вище зазначеного вилученого транспортного засобу ( НОМЕР_2 ), не відповідають даним, що встановлено в ході перевірки в базі ІПНП в ГСЦ МВС - ВІН коду WDB1681091J657615 транспортного засобу, який вилучений - власник та самий транспортний засіб відсутній. Інша інформація про власника, номери телефону на даний час не встановлені та користувач автомобіля ОСОБА_6 такими не володіє зі слів.

Зазначив, що в даному випадку вищевказаний транспортний засіб державним реєстраційним номером НОМЕР_1 є предметом вчинення кримінального правопорушення, як об`єкт на якому відбулося знищення, підробка або заміна номерів, що позбавляє можливості ідентифікувати такий транспортний засіб.

Метою та підставою накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме легковий автомобіль марки Мерседес-бенз А170 з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 є збереження речових доказів, а також у подальшому задля вжиття заходів щодо відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, проведення відповідних експертиз та слідчих експериментів.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
В ході досудового розслідування було встановлено об`єктивні обставини зміни та невідповідності ідентифікаційних номерів в документах та на кузові транспортного засобу, а тому для уникнення вчинення інших кримінальних правопорушень за допомогою вказаного автомобіля чи переховування такого як предмета вчинення кримінально протиправних дій, виникла необхідність у збереженні вказаного транспортного засобу та обмежені осіб на володіння, користування та розпорядження ним.

Саме тому виникла необхідність у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту на майно.

Розгляд клопотання було призначено до розгляду на 31 серпня 2022 року о 12 год. 30 хв.

Прокурор надав до суду письмову про розгляд клопотання без його участі та задоволення клопотання.

Слідчий до суду подав письмову заяву, щодо розгляду клопотання без його участі та задоволення клопотання.

Згідно до вимог ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши внесене клопотання, ознайомившись з письмовими заявами учасників кримінального процесу та дослідивши додані до клопотання документи та матеріали, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до вимог ч.1 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно із п.7 ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно до ч.1 ст.167 КПК України тимчасово вилученим майном є фактично позбавлення підозрюваного можливості, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно до п.п. 3,4 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим майном може бути майно у вигляді речей, документів грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Згідно ч.ч 1,2 ст.170 КПК України арешт майна є тимчасово позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливість відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим кодексом порядку. Відповідно до вимог цього кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст.94, ст.132, ст.173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину і достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до положень ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як зазначено в клопотанні, арешт на майно необхідно накласти оскільки вилучений транспортний засіб має суттєве значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та з метою забезпечення його зберігання та використання як речового доказу у справі.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Як визначено ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

За ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вирішуючи клопотання слідчий суддя виходить з наступного.

Матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, з урахуванням вимог ст.98 КПК України є речовими доказами, оскільки містять відомості про вчинення кримінального правопорушення і можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Правовою підставою для арешту зазначеного майна є п.1 ч.2 ст.170 КПК України збереження речових доказів.

Арешт зазначеного майна є розумним та співмірним із завданням кримінального провадження і вищенаведені конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає над приватними інтересами особи, яка є власником зазначеного майна.

Враховуючи вищезазначені положення КПК України, строки подання клопотання про арешт вилученого майна, слідчий суддя вважає, що є обгрунтована необхідність у накладенні арешту на вказане в клопотианні майно на якому збереглися сліди вчинення кримінального правопорушення до прийняття рішення по кримінальному провадженню, з метою проведення судових експертиз та забезпечення виконання у подальшому судових рішень у кримінальному провадженні.

Керуючись ст.ст. 170-173,309 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання начальника Новоархангельського відділу Голованівської окружної прокуратури, прокурор ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000175 від 28 серпня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке було вилучене під час проведення огляду місця події 27.08.2022 року, а саме: легковий автомобіль марки Мерседес-Бенц А170 з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 , ВІН код якого НОМЕР_2 (за інформацією на кузові автомобіля), який на праві приватної власності належить (згідно документів) ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований по АДРЕСА_2 , який перебував у фактичному користуванні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя м. Маріуполь Донецької області шляхом заборони розпорядження , володіня та користування ним , будь якій фізичній чи юридичній особі до прийняття рішення по кримінальному провадженню .

Визначити місце зберігання вказаного транспортного засобу легкового автомобіля Мерседес-Бенц А170 з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 , ВІН код якого НОМЕР_2 (за інформацією на кузові автомобіля) - на території господарчого подвір`я СПД № 3 (смт. Новоархангельськ) Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області, що розташований по вулиці Слави, 19 в селищі Новоархангельськ Голованівського району Кіровоградської області.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим негайно.

Ухвала діє до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала слідчого судді згідно з п. 9 ч. 1 ст.309 КПК України, може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи, обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1