Справа № 754/5725/22
У Х В А Л А

Іменем України

22 вересня 2022 року

Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Тарасенко Н.В.

при секретарі судового засідання - Власенко С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві кримінальне провадження № 0000042 від 08 січня 2022 року відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Саатли Азербайджанської Республіки, азербайджанця, громадянина Азербайджанської Республіки, проживаючого в АДРЕСА_1 , раніше не судимого, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

за участю сторони обвинувачення - прокурора Бородіної Н.В.,

сторони захисту - обвинуваченого ОСОБА_1 , захисника Ющенка Р.С.,

перекладача Мамедзаде К.Ф.о.

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Деснянського районного суду м. Києва на стадії судового розгляду перебуває кримінальне провадження № 0000042 від 08 січня 2022 року відносно ОСОБА_1 по обвинуваченню у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

В ході судового розгляду кримінального провадження прокурором подане клопотання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_1 з підстав того, що наявні ризики, передбачені п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризики того, що ОСОБА_1 може переховуватись від суду; незаконно впливати на свідків в даному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Клопотання обґрунтовується тим, що ОСОБА_1 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, після вчинення кримінального правопорушення намагався втекти з місця його скоєння, є громадянином іншої держави, має родичів, які проживають за межами країни, не працевлаштований, не має джерела прибутку, крім того обізнаний з анкетними даними свідків в даному кримінальному провадженні.

Захисник обвинуваченого - адвокат Ющенко Р.С. просив відмовити в задоволенні клопотання прокурора, з підстав його необґрунтованості, відсутності ризиків, на які посилається прокурор в клопотанні, заявив клопотання про зміну обвинуваченому запобіжного заходу з тримання під вартою на інший більш м`який, а саме на цілодобовий домашній арешт.

Обвинувачений ОСОБА_1 підтримав позицію свого захисника.

Суд вислухавши доводи прокурора, позицію сторону захисту, допитавши в судовому засіданні свідка сторони захисту ОСОБА_2 , приходить до наступного.

Відповідно до ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 29 липня 2022 року строк тримання під вартою ОСОБА_1 спливає 26 вересня 2022 року.

Прокурор зазначає, що обвинувачений ОСОБА_1 може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

У відповідності до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Згідно з положеннями ч.2 ст.177, ст.197 КПК України, підставою продовження строків тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Розглядаючи питання наявності ризиків, на які посилався прокурор у клопотанні про продовження строку запобіжного заходу та позицію захисту, суд враховує, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При цьому, при визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що обвинувачений однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити. Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу, в тому числі його продовження, ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому.

Прокурор, розкриваючи ризик переховування обвинуваченого від суду, посилається на тяжкість можливого покарання, що передбачає позбавлення волі на тривалий термін. Так, ОСОБА_1 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, відповідальність за вчинення якого передбачена у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років. Наведена обставина у виді безальтернативності та тяжкості покарання, на переконання суду, сама по собі може бути мотивом та підставою для обвинуваченого переховуватися від суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того, суд приймає до уваги те, що обвинувачений не працює, не має стійких соціальних зв`язків.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків у даному кримінальному провадженні, суд враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань, що після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - свідок допитується безпосередньо в судовому засіданні. В даному кримінальному провадженні всі свідки сторони обвинувачення судом безпосередньо не допитані. У зв`язку з чим, на думку суду, ризик незаконного впливу на свідків, не зменшився.

Не вирішуючи питання на даному етапі кримінального провадження про оцінку доказів з точки зору їх допустимості і достатності для визнання обвинуваченого винуватими чи невинуватими у вчиненні злочину, суд приходить до висновку, що вказані вище обставини, а також підвищена суспільна небезпека злочину, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_1 , а саме злочину проти життя та здоров`я особи, що спричинило смерть потерпілого, дають підстави для висновку, що наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від суду;перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, незаконно впливати на свідків в даному кримінальному провадженні.

Суд уважно ставиться до того, що зі сплином часу продовження запобіжного заходу потребує більшого обґрунтування тих ризиків, на які посилається сторона обвинувачення, і що прокурор повинен надавати додаткові підстави щодо цього питання, проте вже надані прокурором доводи існуючих ризиків дозволяють суду прийти до висновку, що існуючий запобіжний захід цілком відповідає встановленим ризикам та особі обвинуваченого.

При цьому, дані про зменшення або зникнення вказаних ризиків відсутні і наявність характеризуючих даних про особу обвинуваченого, дані в судовому засіданні показання свідка сторони захисту ОСОБА_2 , не виключають наявність зазначених вище ризиків, а також ризику продовження чи повторення протиправної поведінки.

Застосування щодо ОСОБА_1 більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою, буде недостатнім для запобігання реалізації ним встановлених ризиків переховування від суду, перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином, а також незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні.

За таких обставин, суд приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора та відхилення клопотання сторони захисту.

З урахуванням положень ч. 4 ст. 183 КПК України суд не визначає розмір застави у кримінальному провадженні.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183, 193, 199, 331, 369-372 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання сторони захисту про зміну обвинуваченому ОСОБА_1 запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт - відмовити.

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_1 - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою на 60 днів, до 20 листопада 2022 року (включно).

Ухвалу суду направити до Державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України для виконання.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подачі апеляції до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий