Провадження №: 1-кс/755/20/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"04" лютого 2022 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , вивчивши скаргу адвоката ОСОБА_2 про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_3 , за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 і ч. 3 ст. 206-2 КК України,

В С Т А Н О В И В :
01 грудня 2021 року у провадження Дніпровського районного суду м. Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_3 , за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 і ч. 3 ст. 206-2 КК України, з вимогою: скасувати повідомлення про підозру від 10 серпня 2021 року ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002204 з правовою кваліфікацією дій передбачених ч. 2 ст. 28 і ч. 3 ст. 206-2 КК України.
При обґрунтуванні скарги адвокат посилається на положення ст. 303 КПК України, та обгрунтовує тим, що повідомлення про підозру, яке вручене ОСОБА_3 є незаконним, оскільки повідомлення про підозру він не отримував, про наявність інформації про внесення підозри до ЄРДР дізнався лише 21 жовтня 2021 року під час його допиту у СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві. ОСОБА_3 набув статус підозрюваного незаконно. Орган досудового розслідування під час винесення повідомлення ОСОБА_3 про підозру чітко не вказав про беззаперечність фактів викладених у тексті підозри та не посилався на зібрані у зв`язку з цим докази під час проведення процесуальних дій до оголошення підозри. Під час розслідування, як до оголошення підозри так і після її оголошення, не вказано та не встановлено якими чітко беззаперечними доказами зібраними на підставі протоколів допитів підозрюваних, інших зібраних доказів доводиться, що ОСОБА_3 разом з ОСОБА_4 , ОСОБА_5 діяли умисно, з корисливих мотивів, за попередньою змовою.

У судове засідання адвокат ОСОБА_2 не з`явився, про день, час та місце розгляду скарги був повідомлений належним чином, про поважність причин неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення розгляду скарги до суду не надав.

У судове засідання не з`явився уповноважений представник Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м.Києві та прокурор, неявка яких, відповідно до вимог ч.3 ст.306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги, а тому, слідча суддя вважає за можливе здійснювати розгляд скарги у відсутність уповноваженого представника Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м.Києві та прокурора Київської місцевої прокуратури №4.

Дослідивши матеріали скарги, матеріали кримінального провадження, слідча суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України, визначені завдання кримінального провадження, до яких, серед іншого, віднесена охорона прав, свобод та законних провадження, забезпечення того, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу.

Крім того, кримінальним процесуальним законом України визначено, що обов`язок здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування покладається на слідчого суддю.

Отже, саме слідчий суддя шляхом застосування своїх повноважень покликаний забезпечити дотримання закону всіма учасниками кримінального провадження, а також зобов`язаний вживати передбачених законом заходів для поновлення порушених під час досудового розслідування прав та інтересів осіб.

Відповідно до вимог ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам, до яких віднесені законність (ст. 9 КПК України), змагальність (ст. 22 КПК України) та диспозитивність (ст. 26 КПК України).

Відповідно до вимог ст. 9 КПК України під час кримінального провадження слідчий суддя зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України та Кримінального процесуального кодексу.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на бездіяльність слідчого, в тому числі, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала таку скаргу.

Наведена норма спрямована на дотримання учасниками кримінального провадження засад змагальності та диспозитивності.

Відповідно до вимог ст. 22 КПК України зміст змагальності у кримінальному провадженні полягає у самостійному обстоюванні сторонами їх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів передбаченими КПК засобами.

Диспозитивність, яка визначена ст. 26 КПК України, передбачає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК.

Слідчий суддя, відповідно до вимог ч. 6 ст. 22 КПК України зобов`язаний, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створити необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

У той же час, принцип змагальності, у силу ст. 22 КПК України, саме на особу, яка звернулася зі скаргою, покладає обов`язок обстоювання її правової позиції, доведення обставин, які вона вважає порушенням відповідних прав, свобод та законних інтересів.

Таким чином, слідчий суддя при вирішенні ініційованого скаржником питання зобов`язаний не лише дослідити надані йому матеріали, але й забезпечити особі право на безпосереднє відстоювання своєї позиції під час розгляду справи.

Неприбуття скаржника до суду унеможливило встановлення всіх обставин, які є необхідними для вирішення скарги по суті заявлених вимог, тобто перешкодило виконанню слідчим суддею покладених на нього обов`язків щодо об`єктивного та всебічного розгляду справи.

Слідчий суддя приймає до уваги, що ч. 2 ст. 307 КПК України визначений вичерпний перелік можливих рішень, винесених за результатами розгляду скарг.

У той же час, вказані рішення можуть бути прийняті виключно за наслідками розгляду скарги, здійснення якого можливе тільки за участі її ініціатора. Викладені вище обставини унеможливлюють розгляд скарги по суті та прийняття рішення в порядку ст. 307 КПК України.

На підставі викладеного, слідча суддя дійшла висновку про наявність підстав для залишення скарги адвоката ОСОБА_2 про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_3 , за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 і ч. 3 ст. 206-2 КК України, - без розгляду.

Водночас, слідча суддя звертає увагу на те, що прийняття такого рішення утворює найбільш сприятливе для скаржника становище, оскільки у такому випадку останній має право у визначеному порядку повторно звернутись до слідчого судді з метою скасування повідомлення про підозру.

На підставі викладеного та, керуючись ст. 303, 304, 395 КПК України, слідча суддя,-
П О С Т А Н О В И Л А:

Скаргу адвоката ОСОБА_2 про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_3 за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 і ч. 3 ст. 206-2 КК України, залишити без розгляду у зв`язку з неявкою скаржника.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідча суддя ОСОБА_1