Коростишівський районний суд Житомирської області
Провадження № 1-кс/935/1081/21
У Х В А Л А
14 грудня 2021 року м.Коростишів

Суддя Коростишівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , із секретарем ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Коростишеві заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Коростишівського районного суду Житомирської області ОСОБА_4 , -

встановив:

У провадження судді надійшла заява ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Коростишівського районного суду Житомирської області ОСОБА_4 від розгляду скарги на бездіяльність прокурора, поданою у порядку ст.303 КПК України. Заява обґрунтована тим, що його думку, має місце невідповідне відношення судді ОСОБА_4 до нього, як потерпілого у кримінальному провадженні, у рамках якого подана скарга.

У судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи належним чином повідомлявся, про що свідчать матеріали справи (довідка про доставку судової повістки електронною поштою), про поважність причин неявки суд не повідомив.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи належним чином повідомлявся, про що свідчать матеріали справи (довідка про доставку судової повістки електронною поштою), про поважність причин неявки суд не повідомив.

Слідчий суддя Коростишівського районного суду Житомирської області ОСОБА_4 , будучи повідомленим про розгляд справи, в судове засідання не з`явився, пояснень не надав.

Положення ст.81 КПК України не передбачають обов`язкової участі осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні при вирішенні питання про відвід.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України (ч.1 ст.26 КПК України).

Дослідивши заяву, оглянувши матеріали скарги, суд дійшов наступного висновку.

Ч.2 ст.80 КПК України закріплено право осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, заявляти відвід слідчому судді з підстав передбачених ст.75-79 КПК України.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких слідчий суддя безумовно підлягає відводу, визначений положеннями ст.75 КПК України. За змістом вказаної процесуальної норми у зв`язку з виникненням певних обставин слідчий суддя може бути усунутий від участі у кримінальному провадженні, оскільки таке відсторонення виключає вплив на судовий розгляд та судове рішення об`єктивних чи суб`єктивних чинників.

Так п.4 ст.75 КПК України визначено підстава для застосування відводу слідчому судді - за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Ст.6 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» визначено, що здійснюючи правосуддя суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою впливу на безсторонність суду забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом.

Згідно практики Європейського суду з прав людини ( рішення у справі «Хаушильд проти Данії», рішення у справі «Газета «Україна-центр» проти України»), потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

ОСОБА_3 у своїй заяві зазначає, що слідчий суддя позбавив його прав потерпілого, оскільки у судових повістках, які ОСОБА_3 отримав у рамках розгляду скарги, його зазначено , як скаржник, а не потерпілий.

В якості учасників кримінального провадження у широкому сенсі виступають усі суб`єкти, залучені до процесу.

В силу того, що всі є рівні перед судом і законом, учасники кримінального провадження наділяються рівними юридичними можливостями, що гарантують їх захист.

Процесуальний статус характеризує особистість, як суб`єкта процесуальних правовідносин.

Згідно з положеннями ч.2 ст.55 КПК України, права та обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження, як потерпілого.

У параграфі першому глави 26 КПК України законодавець, у тому числі, дав загальне визначення особам, які звертаються із скаргами під час досудового розслідування, - особа, яка подала скаргу, що і застосувалось судому на даній стадії, оскільки матеріалами кримінального провадження суд не володіє, а тому достовірно встановити процесуальний статус особи на момент надходження скарги, в порядку ст.303 КПК України, не має можливості.

Разом з тим, автоматизована система документообігу суду (АСДС), що функціонує у судах загальної юрисдикції, не містить такого значення (типу учасника справи), як «особа, яка подала скаргу», однак містить «скаржник», що і було зазначено при створенні обліково-статистичної картки на справу, та відповідно зазначено у судовій повістці.

Водночас, зазначене у судовій повістці не встановлює процесуальний статус особи, не розширює та не звужує коло її прав, враховуючи при цьому, що згідно п.1 ч.1 ст.73 КПК України, судові виклики та повідомлення здійснює секретар судового засідання.

З огляду на зазначене, твердження ОСОБА_3 про упередженість слідчого судді ОСОБА_4 не містить належних доказів та фактичних обставин, які викликають сумнів у неупередженості та особистої заінтересованості слідчого судді в результатах розгляду скарги, враховуючи, що скарга по суті не розглядалась, а тому твердження ОСОБА_3 щодо порушення слідчим суддею законодавства, суд вважає безпідставним у зв`язку з тим, що обставини, на які посилається ОСОБА_3 у заяві, не можуть покладатись, як підстава для відводу слідчого судді.

Тому, оскільки заявником не наведено вмотивованих підстав, що виключали б участь слідчого судді ОСОБА_4 у розгляді скарги, враховуючи, що розгляд справи у відповідності до положень ст.22 КПК України відбувається на засадах змагальності, суд дійшов висновку, що у задоволенні заяви про відвід слід відмовити.

Керуючись ст.ст.75,81, 376КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчому судді Коростишівського районного суду Житомирської області ОСОБА_4 .

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили після її проголошення.

Суддя ОСОБА_1