н/п 1-кс/953/714/22
"25" січня 2022 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3 ,
захисника- ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_6
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Покровська Донецької області, громадянина України, із середньою-технічною, раніше не судимого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263 КК України, -
У разі внесення застави покласти на ОСОБА_6 , наступні обов`язки:1) прибувати до слідчого, прокурора, чи суду за першою вимогою; 2) не відлучатись з постійного місця проживання, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; 4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; 5) утримуватись від спілкування зі свідками, понятими, експертами.
27.10.2021 ОСОБА_6 повідомлено про підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263 КК України, тобто у зберіганні, придбанні та збуті бойових припасів без передбаченого законом дозволу.
29.10.2021 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_6 обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який в подальшому продовжувався до 27.01.2022.
Метою і підставами продовження застосування запобіжного заходу, згідно з п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Вказані обставини свідчать про необхідність продовження застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та унеможливлюють запобігання зазначеним ризикам, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання.
Захисник та підозрюваний проти клопотання заперечували зазначаючи, що ризики не доведені, просили обрати більш м`який запобіжних захід у вигляді домашнього арешту.
Слідчий суддя заслухавши позицію учасників справи та дослідивши матеріали клопотання приходить до наступного.
27.10.2021 ОСОБА_6 повідомлено про підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263 КК України, тобто у зберіганні, придбанні та збуті бойових припасів без передбаченого законом дозволу.
29.10.2021 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_6 обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який в подальшому продовжувався до 27.01.2022.
20.12.2021 постановою керівника Харківської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 27.01.2022 включно.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 25.01.2022р. строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до шести місяців, тобто до 27.03.2022 включно.
Враховуючи такий обсяг відомостей судового провадження, який об`єктивно свідчить, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права підозрюваного, як вжиття запобіжних заходів у зв`язку з наявністю саме обґрунтованої підозри, так як наявні у матеріалах провадження докази формують внутрішнє переконання причетності ОСОБА_6 до вчинення кримінальних правопорушень, згідно підозри.
При цьому, слідчий суддя зазначає, що факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.
Завершити досудове розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, не надалось можливим, у зв`язку із необхідністю проведення ряду слідчих та процесуальних дій.
Згідно відомостей, що є наявними в матеріалах судового провадження ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину, передбаченогоч.1 ст. 263 КК України, а саме, у незаконному придбанні та зберіганні вогнепальної зброї та бойових припасів без передбаченого законом дозволу, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 7років.
Згідно відомостей про особу підозрюваного вбачається, що він офіційно не працевлаштуваний, що свідчить про відсутність офіційного джерела доходу, не одружений, утриманців не має, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий, однак відносно нього 05.05.2021 направлено обвинувальний акт до Чугуївського міського суду Харківської області за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 407 КК України.
Враховуючи підвищену суспільну небезпечність інкримінованого підозрюваному злочину, який було вчинено ОСОБА_6 , згідно підозри, та усвідомлюючи можливість отримання покарання у вигляді позбавлення волі на значний термін, є ймовірність того, що він може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).
У справі «Летельє проти Франції» вказано, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.
Відповідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним, та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.
З урахуванням фактичних обставин вчинення дій, згідно підозри, які інкримінуються підозрюваному ОСОБА_6 , а саме вчинення умисного злочину, спрямованого на незаконне придбання, зберігання та бойових припасів, слідчий суддя вважає, що у цьому судовому провадженні є наявний суспільний інтерес, який полягає у необхідності захисту високих стандартів охорони прав і інтересів суспільства, зокрема життя та здоров`я населення, яке у відповідності до ст.3 Конституції України є найвищою соціальною цінністю в Україні.
На підставі викладеного, слідчий суддя вважає, що на цей час існують правові підстави для продовження застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 , у вигляді тримання під вартою.
Під час розгляду клопотання слідчим суддею досліджена можливість не продовження строку тримання ОСОБА_6 під вартою. Втім, враховуючи не зменшення ризиків, передбачених п.1, п.3, п.5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожуватиме йому у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого підозрюється, а також наявність об`єктивних обставин, що заважають завершенню досудового розслідування, слідчий суддя подовжує строк тримання ОСОБА_6 під вартою на 60 днів.
Згідно ст. 182 КПК України, зважаючи на особу підозрюваного, слідчий суддя визначає заставу, достатню для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, відповідно до п.2 ч.5 ст.182 КПК України - в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 124050 грн. (2481 х 50 = 136 200)
На підставі викладеного та керуючись 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 206, 211, 372, 395 КПК України, -
Клопотання слідчого задовольнити частково.
Продовжити підозрюваному ОСОБА_6
ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 25.03.2022р..
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_6 з-під варти звільнити та покласти на нього наступні обов`язки:
1)прибувати до слідчого, прокурора, чи суду за першою вимогою;
2) не відлучатись з постійного місця проживання, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
5) утримуватись від спілкування зі свідками, понятими, експертами.
В решті клопотання відмовити.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України і використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.
Застава, не звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Встановити строк дії даної ухвали з 25.01.2022р. по 25.03.2022р.

Слідчий суддя ОСОБА_1