УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2021 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Хмельницькому клопотання слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Малі Крушлинці, Вінницького району, Вінницької області, українця, громадянина України, з неповною середньою освітою, одруженого, на утриманні осіб не має, офіційного місця роботи не має, зареєстрованого за місцем проживання та жителя АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України, раніше не судимого,

у кримінальному провадженні №0000579 від 22.11.2021, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 310 КК України,

встановив:

Слідчий відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Хмельницькій області лейтенант поліції ОСОБА_4 24.11.2021 звернулася до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням, погодженим з прокурором відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 310 КК України (незаконне виробництво, виготовлення, придбання, зберігання, перевезення чи пересилання з метою збуту, а також незаконний збут наркотичних засобів, психотропних речовин або їх аналогів) посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні; вчинення іншого кримінального правопорушення.

В судовому засіданні слідчий і прокурор наполягають на задоволенні клопотання, просять застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає у забороні залишати місце проживання цілодобово.

Підозрюваний і його захисник не заперечили щодо задоволення клопотання, однак просять обрати ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає у забороні залишати місце проживання у певний час доби.

Дослідивши надані матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов такого висновку.

22.11.2021 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000579, зареєстровано кримінальне провадження з правовою кваліфікацією правопорушення за ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 310 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , будучи раніше засуджений за вчинення злочинів у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, на шлях виправлення не став та вчинив нові кримінальні правопорушення.

Так, ОСОБА_6 , всупереч ст.15 Закону України "Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори", у невстановлений в ході досудового розслідування час, перебуваючи за місцем свого проживання, а саме АДРЕСА_1 , з метою подальшого збуту, незаконно, посіяв на присадибній ділянці насіння рослини роду конопель, яке вирощував шляхом поливання та прополювання по 17 год. 51 хв. 21 вересня 2021 року коли під час проведеного санкціонованого обшуку господарства за адресою АДРЕСА_1 , працівниками поліції, на земельній ділянці, виявлено та вилучено шістсот шістдесят дев`ять рослин, які містять наркотичний засіб тетрагідроканнабінол і є рослинами роду конопель.

23 листопада 2021 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 310 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованих йому кримінальних правопорушень повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами а саме:

-протокол обшуку від 21.09.2021;

-висновком експерта № СЕ-19/123-21/7789-НЗПРАП від 26.10.2021;

-висновком експерта № СЕ-19/123-21/7795-НЗПРАП від 19.10.2021;

-висновком експерта № СЕ-19/123-21/7788-НЗПРАП від 02.11.2021;

-висновком експерта № СЕ-19/123-21/7796-НЗПРАП від 13.10.2021;

-висновком експерта № СЕ-19/123-21/7790-НЗПРАП від 26.10.2021;

-висновком експерта № СЕ-19/123-21/8025-НЗПРАП від 05.11.2021;

-висновком експерта № СЕ-19/123-21/7780-НЗПРАП від 12.10.2021;

-висновком експерта № СЕ-19/123-21/7791-НЗПРАП від 28.10.2021;

-висновком експерта № СЕ-19/123-21/7771-НЗПРАП від 25.10.2021;

-висновком експерта № СЕ-19/123-21/7787-НЗПРАП від 02.11.2021;

-висновком експерта № СЕ-19/123-21/7797-НЗПРАП від 29.10.2021;

-висновком експерта № СЕ-19/123-21/7766-НЗПРАП від 21.10.2021;

-висновком експерта № СЕ-19/123-21/8099-НЗПРАП від 08.11.2021;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 21.09.2021;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 21.09.2021;

-іншими зібраними матеріалами провадження.

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», є джерелом права.

У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_6 на цій стадії кримінального провадження, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах та матеріалах кримінального провадження №0000579 з урахуванням позиції його сторін, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав стверджувати про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин та обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 310 КК України.

Слідчий суддя погоджується із доводами слідчого та прокурора, що повідомлена ОСОБА_6 підозра станом на час розгляду цього клопотання, повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

Наявні в матеріалах провадження докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.

Згідно зі статтею 12 КПК під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбачених ст. 177 КПК України.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачена кримінальна відповідальність у вигляді позбавлення волі на до десяти років з конфіскацією майна, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує йому у випадку визнання його винуватим співставляючи можливі негативні для нього наслідки у вигляді засудження його до покарання у виді позбавлення волі, слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду існує.

Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

Досліджуючи наявність ризику продовження зайняття підозрюваним протиправною діяльністю, зокрема вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає такий ризик наявним, проте недостатньо високим.

У клопотанні слідчого достатнього обґрунтування указаного ризику не наведено.

Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків також слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

А тому ризик впливу підозрюваним на свідків має місце.

З огляду на спосіб і характер вчинення кримінального правопорушення, встановлення фактів зберігання наркотичних засобів підозрюваним у різних місцях його володіння, слідчий суддя вважає доведеним ризик вчинення іншого, аналогічного кримінального правопорушення.

При вирішенні питання про обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу, крім наявності ризиків у кримінальному провадженні, слідчий суддя на підставі наданих сторонами матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності додаткові відомості щодо кримінального правопорушення та особи підозрюваного.

Слідчий суддя враховує всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, вчиненні якого він підозрюється.

Оцінюючи відомості про особу підозрюваного слідчий суддя враховує дані, здобуті як стороною обвинувачення, так і стороною захисту.

Зокрема, соціальні зв`язки підозрюваного, а саме те, що підозрюваний одружений, немає постійного місця роботи, осіб на утриманні, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, у тому числі за вчинення злочину, пов`язаного з незаконним обігом наркотичних засобів.

Разом із тим, слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_6 обґрунтовано причетний до вчинення кримінального правопорушення, пов`язаного зі збутом наркотичних засобів.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

Слідчий у клопотання просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, зазначає що інші, більш м`які запобіжні заходи не забезпечать можливості запобігти існуючим ризикам.

Аналізуючи обставини інкримінованого кримінального правопорушення, особу підозрюваного ОСОБА_6 , слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

Слідчий суддя також враховує суспільний інтерес у швидкому, повному і об`єктивному судовому розгляді цього кримінального провадження, яке можливе за умов нівелювання ризиків.

Разом із тим, на переконання слідчого судді запобігти існуючим ризикам можливо шляхом застосування щодо підозрюваного ОСОБА_6 домашнього арешту який полягає в забороні залишати місце свого проживання за адресою АДРЕСА_1 , у цілодобово з покладенням з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Підстав для пом`якшення умов запобіжного заходу, зокрема встановлення заборони залишати місце проживання у певний час доби, слідчий суддя не вбачає.

На думку слідчого судді, саме такий вид запобіжного заходу в достатній мірі зможе забезпечувати належну процесуальну поведінку підозрюваного під час проведення досудового розслідування та в даному провадженні, надасть змогу завершити навчальний період та продовжувати поступ у соціалізації як особи яка не втрачена для суспільства.

Особисте зобов`язання в світлі конкретних обставин цього кримінального провадження не є спроможними забезпечити виконання завдань кримінального провадження і нівелювати його ризики в силу відсутності достатніх для даного стадії кримінального провадження стримуючих приписів.

Отже, застосування домашнього арешту, який полягає у забороні залишати своє місце проживання підозрюваним цілодобово, є саме таким запобіжним заходом, який може забезпечити належну поведінку та виконання підозрюваним процесуальних обов`язків під контролем правоохоронного органа.

Строк дії запобіжного заходу ОСОБА_6 слід встановити у межах строку досудового розслідування, який його не перевищить.

З огляду на викладене, клопотання підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст.ст.110, 177, 178, 181, 196 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, ч.2 ст.310 КК України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає у забороні залишати своє місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 цілодобово.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- утриматись від спілкування із свідками не інакше як в присутності слідчого, прокурора, судді;

- здати на зберігання уповноваженому органу свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд за межі України (у разі наявності).

Ухвала діє до 21 січня 2022 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошений 25.11.2021 о 10 год. 50 хв.

Слідчий суддя