Справа № 760/9481/17
Провадження № 1-кп/4910/34/19
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2021 року м.Київ

Вищий антикорупційний суд колегією в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

за участю сторін кримінального провадження:

з боку обвинувачення: прокурора ОСОБА_5 ,

з боку захисту: обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ,

захисників адвокатів ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 ,

у кримінальному провадженні № 0000106 від 15 лютого 2017 року щодо:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м. Київ, що зареєстрований та проживає в АДРЕСА_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.3 ст.27 ч.4 ст.28 ч.5 ст.191, ч.3 ст.27 ч.4 ст.28 ч.3 ст.209, ч.3 ст.27 ч.4 ст.28 ч.2 ст.364-1, ч.3 ст.27 ч.4 ст.28 ч.2 ст.366, ч.1 ст.388 КК України;

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка народилась в с. Цуцилів Надвірнянського району Івано-Франківської області, що проживає в АДРЕСА_2 , яка обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.28 ч.5 ст.191, ч.4 ст.28 ч.2 ст.364-1, ч.4 ст.28 ч.2 ст.366 КК України;

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який народився м. Київ, що зареєстрований та проживає в АДРЕСА_3 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.28, ч.5 ст.191 КК України;

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який народився в м. Київ, що проживає в АДРЕСА_4 , зареєстрований в АДРЕСА_5 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.28 ч.5 ст.191, ч.4 ст.28 ч.3 ст.209 КК України;

ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який народився в м. Корюківка Чернігівської області, що проживає в АДРЕСА_6 , зареєстрований по АДРЕСА_7 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.28 ч.5 ст.191 КК України;

ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який народився в м. Чита Російської Федерації, зареєстрований та проживає в АДРЕСА_8 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.28 ч.5 ст.191 КК України;

ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , яка народилась в м. Донецьк, зареєстрована та проживає в АДРЕСА_9 , яка обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.28 ч.5 ст.191 КК України;

ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , який народився в с. Новоборовиці Свердловського району Луганської області, зареєстрований та проживає в АДРЕСА_10 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.28 ч.5 ст.191 КК України,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Вищого антикорупційного суду клопотання захисника ОСОБА_14 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 про зменшення розміру застави, клопотання обвинуваченого ОСОБА_8 про зменшення розміру застави та клопотання захисника ОСОБА_18 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_13 про зміну запобіжного заходу,

установив:

02 листопада 2021 року до Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_14 про зменшення розміру застави, подане в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 , в якому зазначено про бездоганну процесуальну поведінку ОСОБА_6 , як з часу звільнення його з-під варти, так і під час дії застави, свідчить про істотне зменшення ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України. ОСОБА_6 не ухилявся від суду, вчасно з`являється на кожне призначене судове засідання, не має наміру та не вчиняв спроб знищити, сховати або спотворити будь-які речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, чи незаконно впливати на потерпілого, свідків, експерта чи спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; не перешкоджав кримінальному провадженню іншим чином; не вчиняв інше кримінальне правопорушення. Він має постійне місце проживання у м. Києві, утримує неповнолітнього сина - ОСОБА_22 , 2006 року народження та непрацездатну матір ОСОБА_23 , 1936 року народження. Крім того, на все майно, яке сторона обвинувачення вважала таким, що належить ОСОБА_6 , накладено арешт. Таким чином, у випадку ухиляння від суду, ОСОБА_6 на невизначений час буде позбавлений можливості розпоряджатися майном, вартість якого в рази перевищує суму застави. Після закінчення строку дії обов`язків, маючи закордонний паспорт громадянина України, неодноразово виїжджав за межі України, при цьому спроб втечі не вчиняв, після виїзду за кордон завжди повертався в Україну. Описані вище обставини у сукупності свідчать про наявність підстав для зменшення встановленої ухвалою Вищого антикорупційного суду від 16 лютого 2021 року застави у розмірі 1 770 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (4 017 900 грн) та її визначення в розмірі 1 000 000 гривень, який в повній мірі здатен запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 статті 177 КПК України.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник ОСОБА_14 підтримали заявлене клопотання.

Прокурор ОСОБА_5 вважає, що визначена застава, її розмір та ті обов`язки, які покладає на обвинуваченого ст.182 КПК України, є дієвим запобіжним заходом, оскільки ризики переховування від суду та незаконного впливу на свідків, експертів продовжують існувати. Прибуття на судові засідання це обов`язок обвинуваченого і казати про те, що виконання ним свого обов`язку, передбаченого законом, є підставою зменшення застави, не можна. Вважає, що сума застави, яка неодноразово зменшувалась судом, знаходиться на тій межі, коли запобіжний захід все ще є ефективним. Вважає, що наразі не виявлено жодних нових підстав для зменшення розміру застави. Зауважує, що у суду відсутні повноваження на зміну запобіжного заходу шляхом зменшення розміру застави, оскільки така норма відсутня у КПК України.

03 листопада 2021 року на адресу Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання обвинуваченого ОСОБА_8 про зменшення розміру застави, в якому посилаючись на те, що він ніяким чином не ухилявся від суду, завчасно з`являвся на кожне призначене судове засідання, спроб незаконного впливу на свідків, експерта чи спеціаліста у цьому кримінальному провадженні не здійснював, не перешкоджав кримінальному провадженню, не вчиняв іншого кримінального правопорушення, не перешкоджав встановленню істини у справі, сумлінно виконував обов`язки обвинуваченого, визначені в статті 42 КПК України, просить зменшити встановлений розмір застави, визначивши його в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 168 160 грн. Зазначив, що має постійне місце проживання у м. Київ, є єдиним годувальником родини (утримує малолітнього сина, дружину, допомагає пристарілим батькам), раніше не судимий, користується закордонним паспортом громадянина України, при цьому спроб втечі не вчиняв, після виїзду за кордон завжди повертався в Україну. Зазначив, що Європейським судом з прав людини сформульована презумпція, відповідно до якої з перебігом ефективного розслідування справи та судового розгляду, зменшуються ризики, які стали підставою для обрання особі запобіжного заходу. Також просить врахувати при вирішенні цього клопотання наявність тяжких хронічних захворювань у рідних обвинуваченого: матері - заставодавця ОСОБА_24 , батька - ОСОБА_25 та дружини - заставодавця ОСОБА_26 , на лікування яких постійно потрібні значні кошти.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_8 та його захисник ОСОБА_15 підтримали доводи клопотання.

Прокурор ОСОБА_5 заперечив проти задоволення клопотання, зазначив, що застосування такого запобіжного заходу як застава є дієвим, стимулює обвинуваченого притримуватися належної процесуальної поведінки. Наразі розгляд кримінального провадження не дійшов до того моменту, коли можна казати про можливість зміни запобіжних заходів. Вважає, що залишаються ризик переховування ОСОБА_8 від правосуддя та ризик незаконного впливу на свідків, експертів.

Також, 03 листопада 2021 року від адвоката ОСОБА_18 , яка діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_13 надійшло клопотання про зміну запобіжного заходу, в якому зазначено, що з моменту застосування до ОСОБА_13 запобіжного заходу у вигляді застави минуло більше трьох, а з моменту її зменшення до 5 000 363 грн минуло майже 2 роки, що вважається значним спливом часу. В період з 15 липня 2017 року по 04 листопада 2019 року ОСОБА_13 24 рази виїжджав за межі України та повертався. Вказане підтверджує належну процесуальну поведінку ОСОБА_13 і відсутність у нього намірів переховуватись від суду. Оскільки, у ОСОБА_13 не було можливості внесення досить великої суми, яка була визначена Апеляційним судом м. Києва 20 лютого 2017 року, то розмір застави було сплачено ОСОБА_27 . Крім того, до ОСОБА_13 раніше вже був застосований запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 365 400 грн., і який, будучи в багато разів меншим за даний, був повністю дотриманий і після повернутий заставодавцеві у повному обсязі. На утриманні ОСОБА_13 перебуває двоє неповнолітніх дітей: ОСОБА_28 , 2014 року народження, та ОСОБА_29 , 2007 року народження. Крім того, відповідно до рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 01 жовтня 2021 року шлюб між ОСОБА_13 та ОСОБА_30 було розірвано, що суттєво впливає на взаємовідносини ОСОБА_13 та заставодавця ОСОБА_27 , якому необхідно повернути кошти, що були внесені як застава. Адвокат вважає, що на даний час немає жодної обґрунтованої підстави, яка підтверджена належними та допустимими доказами, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, тому просить змінити запобіжний захід у вигляді застави на особисте зобов`язання.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_13 та його захисники ОСОБА_19 і ОСОБА_18 просили задовольнити клопотання.

Прокурор ОСОБА_5 заперечив проти задоволення клопотання, вважає, що відсутні будь-які нові обставини, які б свідчили про необхідність зміни запобіжного заходу на особисте зобов`язання. Запобіжний захід у вигляді застави відносно ОСОБА_13 є дієвим та забезпечує належну процесуальну поведінку. Вважає, що у даному провадженні продовжують існувати ризики, а саме переховування від правосуддя та впливу на свідків, експертів.

Заслухавши думку осіб, які беруть участь у розгляді клопотання, та інших учасників судового провадження, дослідивши матеріали, що надані до клопотань, суд дійшов таких висновків.

Відповідно ухвали Солом`янського районного суду м.Києва від 24 травня 2019 року обвинуваченому ОСОБА_8 визначено інший розмір застави в розмірі 1 684 717 грн., що становить 877 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Ухвалою Солом`янського районного суду м.Києва від 13 лютого 2019 року обвинуваченому ОСОБА_6 визначено інший розмір застави та встановлено його в розмірі 5 000 363 грн., що становить 2 603 прожиткових мінімуми доходів громадян, для обвинуваченого ОСОБА_31 також встановлено розмір застави 5 000 363 грн..

Ухвалою Вищого антикорупційного суду від 16 лютого 2021 року обвинуваченому ОСОБА_6 було визначено інший розмір застави - 4 017 900 грн. (1 770 прожиткових мінімумів для працездатних осіб), обвинуваченому ОСОБА_8 - 590 прожиткових мінімуми для працездатних осіб, що становить 1 339 300 грн., а для обвинуваченого ОСОБА_13 - 4 017 900 грн. (1 770 прожиткових мінімумів для працездатних осіб).

Станом на час розгляду клопотань про зменшення розміру застави обов`язків, передбачених ч.5 с.194 КПК України, на обвинувачених не покладено.

Частиною першою статті 201 КПК України визначено, що обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких відносяться верховенство права і законність (ч.1 ст.7 КПК України).

Статтею восьмою КПК визначено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави; такий принцип застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

В п.62. та п.63. постанови Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року (справа № 288/1158/16-к, провадження № 13-28кс19) заначено таке: тлумачення правових норм не може здійснюватись ізольовано від наслідків, які воно спричинить, зокрема з погляду захисту найвищих охоронюваних законом цінностей. Адже право не є «річчю в собі», а має бути чутливим до соціального контексту, в якому існує. На цьому акцентував увагу Конституційний Суд України в Рішенні від 02 листопада 2014 року № 15-рп/2004; Верховенство права вимагає звернення насамперед до суті нормативних актів, покладених у їх основу принципів і мети в системному зв`язку з іншими джерелами національного законодавства і міжнародними стандартами. Зазначений підхід вимагає надання пріоритету внутрішньому наповненню правової норми над зовнішньою формою її вираження.

Суд в цьому кримінальному провадженні, розглядаючи клопотання обвинуваченого ОСОБА_9 про зменшення розміру застави, вже висловився про те, що положення закону (ч.1 ст.201 КПК) дозволяє змінити запобіжний захід (наприклад, з тримання під вартою на домашній арешт чи на особисту поруку, тобто з більш жорсткого на більш м`який аж до найм`якішого), скасувати, змінити або покласти додаткові обов`язки, а тому ця норма передбачає і можливість змінити якісь умови в межах одного запобіжного заходу (наприклад, зменшити розмір внесених коштів як застави чи замінити поручителя чи визначити інший певний період доби при домашньому арешті), і заперечувати таке розуміння закону буде, на думку суду, порушенням принципу верховенства права, оскільки право подати клопотання про зміну запобіжного заходу передбачено нормою КПК України, підстав та вимог щодо виду таких змін законом не визначено, формулювання цієї норми не може тлумачитись як встановлення виключних випадків, а, отже, таке звернення до суду може проявлятись в різноманітних способах зміни, які ініціатор клопотання зможе обґрунтувати для суду. Тому доводи прокурора про те, що жодна норма кримінального процесуального законодавства не надає права суду зменшувати визначений раніше розмір застави, відхиляються судом.

Клопотання про зміну запобіжного заходу розглядається за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Так, ч.1 ст.194 КПК України встановлює, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Кримінальне процесуальне законодавство не визначає переліку підстав зміни запобіжного заходу за клопотанням сторони захисту, ст.201 КПК України вказує тільки на те, що до клопотання мають бути додані матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання.

Зміна чи скасування запобіжного заходу обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження змінюються підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого запобіжний захід може бути скасований або замінений на інший - більш або менш суворий.

Зміна запобіжного заходу може полягати у зміні виду запобіжного заходу, скасуванні, зміні або покладенні додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК, чи у зміні способу виконання цих обов`язків.

Суд вже висловлювався під час розгляду подібних клопотань в інших кримінальних провадженнях про те, що, на його думку, підставами звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу є обставини, які або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу. Такими підставами, наприклад, може бути суттєва зміна обставин, що їх було взято до уваги при обранні запобіжного заходу, а саме змінилася кваліфікація кримінального правопорушення, погіршився стан здоров`я обвинуваченого, змінився склад його родини чи утриманців, або майновий стан, інші обставини, які мають суттєве значення.

Такі ж підстави можуть бути враховані судом в конкретній справі при вирішенні питання про зменшення розміру застави, який було визначено раніше за судовим рішенням.

Суд вкотре зазначає, що обґрунтованість застосування запобіжного заходу у вигляді застави, може піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за яких вказаний запобіжний захід було застосовано, та у зв`язку з виникненням інших обставин, які можуть бути підставами зміни запобіжного заходу в сторону його пом`якшення або скасування, оскільки строк дії цього запобіжного заходу в ухвалах суду не зазначено, а тривалість в часі запобіжного заходу без врахування обставин справи в конкретному випадку може призвести до порушення прав, свобод чи інтересів учасників кримінального провадження.

Відповідно ч.1 ст.182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Суд враховує те, що на час розгляду клопотань про зміну запобіжного заходу призначено та проводиться судовий розгляд на підставі обвинувального акта; продовжують існувати ризик незаконно впливати на свідків та ризик переховування від правосуддя, хоча вони істотно зменшились з плином часу та у зв`язку із завершенням досудового розслідування; наявність вказаних вище ризиків стосовно обвинувачених, дій до яких вони можуть вдатись, висунення обвинувачення у вчиненні особливо тяжких злочинів, тяжкості покарання, що загрожує, у своїй сукупності вказують на необхідність застосування запобіжного заходу, що є більш жорстким, аніж особисте зобов`язання чи порука. Ті обставини, що обвинувачені ОСОБА_6 , ОСОБА_8 та ОСОБА_13 поверталися до України після виїзду за кордон, не можуть бути враховані судом як підстава для зміни запобіжного заходу, адже зацікавленість обвинувачених повернутись до України, де відбувається розгляд кримінального провадження, в якому їх обвинувачують у вчиненні особливо тяжких злочинів, забезпечується запобіжним заходом у вигляді застави, яка є достатнім стримуючим фактором, щоб унеможливити будь-яке бажання з їх боку втекти від правосуддя, та не може бути, на думку суду, забезпеченою іншим більш м`яким запобіжним заходом.

Разом з тим, суд враховує, що в кримінальному провадженні розпочато судовий розгляд, за встановленим порядком досліджуються письмові документи сторони обвинувачення, тривалість застосування застави, яка була визначена для обвинувачених останнього разу, становить вісім місяців. Практика Європейського суду з прав людини передбачає у разі належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого, пом`якшувати умови обмеження прав та свобод людини, пов`язані зі застосуванням запобіжного заходу. У цьому випадку необхідно також врахувати, що заставодавцями є не обвинувачені, а треті особи. Крім того, під час розгляду клопотання прокурор не надав суду відомостей про те, що ОСОБА_6 , ОСОБА_8 чи ОСОБА_13 намагались зустрітись зі свідками або експертами у цьому кримінальному провадженні чи якимось іншим чином впливати на них.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (стаття 2 КПК України).

На підставі викладеного суд вважає, що оскільки ризики частково зменшилися, обвинувачені не займають посад в АТ «Укргазвидобування» чи в пов`язаних структурах, а тому ризик впливу на свідків чи експертів може тільки припускатись; враховуючи належну процесуальну поведінку обвинувачених протягом часу розгляду справи; тривалість дії запобіжного заходу, стосовно обвинувачених необхідно встановити заставу меншого розміру, з урахуванням обставин, про які йде мова вище, який дозволить забезпечити виконання ними своїх процесуальних обов`язків у цьому провадженні, оскільки це є основною метою застосування запобіжного заходу, а не покарання особи, вина якої не встановлена вироком суду.

Суд враховує, що протягом усього часу з моменту набуття статусу обвинуваченого на ОСОБА_6 , ОСОБА_8 та ОСОБА_13 покладені обов`язки, визначені ст. 42 КПК України, а саме: 1) прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб; 2) виконувати обов`язки, покладені на нього рішенням про застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 3) підкорятися законним вимогам та розпорядженням слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; 4) надавати достовірну інформацію представнику персоналу органу пробації, необхідну для підготовки досудової доповіді (ч. 7 ст. 42 КПК України). Таким чином, ці обов`язки забезпечуються заставою.

З урахуванням цих обставин суд вважає, що застава у розмірі 1 680 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 680 х 2 270 грн. = 3 813 600 грн.) для ОСОБА_6 , у розмірі 500 розмірів прожиткового мінімуму (500 х 2 270 грн. = 1 135 000 грн.) для ОСОБА_8 , та в розмірі 1 680 прожиткових мінімумів ( 1 680 х 2 270 грн. = 3 813 600 грн.) для ОСОБА_13 , з тією ж вірогідністю зможе забезпечити виконання обвинуваченими своїх процесуальних обов`язків та буде найбільш домірним заходом на теперішній час, який збалансовує інтереси суспільства і держави та інтереси цих обвинувачених.

Разом з тим, решту зі сплачених розмірів застави у розмірі 204 300 грн. необхідно повернути заставодавцям ОСОБА_26 та ОСОБА_24 в рівних частинах; заставодавцям ОСОБА_32 , ОСОБА_33 та ОСОБА_34 пропорційно до розміру внесених ними сум застави ( 117 814 грн., 76 254 грн. та 10 232 грн. відповідно), та повністю в розмірі 204 300 грн. заставодацю ОСОБА_27 .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.182,201,372,376 КПК України, суд -

постановив:

Частково задовольнити клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_14 про зменшення розміру застави. Запобіжний захід у виді застави у розмірі 4 017 900 грн. (1 770 прожиткових мінімумів для працездатних осіб) змінити в частині суми застави, а саме зменшити обвинуваченому ОСОБА_6 розмір застави, достатній для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, до розміру, що становить 3 813 600 грн. (1 680 прожиткових мінімумів для працездатних осіб).

Суму застави в розмірі 117 814 грн. (сто сімнадцять тисяч вісімсот чотирнадцять гривень) повернути заставодавцю ОСОБА_32 , РНКОПП НОМЕР_1 .

Суму застави в розмірі 76 254 грн. (сімдесят шість тисяч двісті п`ятдесят чотири гривні) повернути заставодавцю ОСОБА_33 , РНКОПП НОМЕР_2 .

Суму застави в розмірі 10 232 грн. (десять тисяч двісті тридцять дві гривні) повернути заставодавцю ОСОБА_35 .

Частково задовольнити клопотання обвинуваченого ОСОБА_8 про зменшення розміру застави. Запобіжний захід у виді застави у розмірі 1 339 300 грн. (590 прожиткових мінімумів для працездатних осіб) змінити в частині суми застави, а саме зменшити обвинуваченому ОСОБА_8 розмір застави, достатній для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, до розміру, що становить 1 135 000 грн. (500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб).

Суму застави в розмірі 102 150 грн. (сто дві тисячі сто п`ятдесят гривень) повернути заставодавцю ОСОБА_26 , РНКОПП НОМЕР_3 .

Суму застави в розмірі 102 150 грн. (сто дві тисячі сто п`ятдесят гривень) повернути заставодавцю ОСОБА_24 , РНКОПП НОМЕР_4 .

Частково задовольнити клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_13 адвоката ОСОБА_18 про зміну запобіжного заходу. Запобіжний захід у виді застави у розмірі 4 017 900 грн. (1 770 прожиткових мінімумів для працездатних осіб) змінити в частині суми застави, а саме зменшити обвинуваченому ОСОБА_13 розмір застави, достатній для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, до розміру, що становить 3 813 600 грн. (1 680 прожиткових мінімумів для працездатних осіб).

Суму застави в розмірі 204 300 грн. (двісті чотири тисячі триста гривень) повернути заставодавцю ОСОБА_27 , РНКОПП НОМЕР_5 .

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч.1 ст.392 КПК України.

Судді: ОСОБА_1

ОСОБА_2

ОСОБА_3