Справа № 214/6089/19
1-кп/214/172/22
У Х В А Л А
Іменем України

25 листопада 2021 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

за участю захисника ОСОБА_4

за участю обвинуваченої ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження № 0000853 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 307 ч.2 КК України, суд, -

ВСТАНОВИВ:

У судовому засіданні судом поставлено на обговорення питання про доцільність продовження строку тримання обвинуваченої під вартою.

Прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченій строку тримання під вартою, на 60 днів. Вважає, що обвинувачена може ухилитися від суду, вчинити інший злочин. При цьому послався на те, що обвинувачена не має міцних соціальних зв`язків, не працює, була за суджена за злочин пов`язаний з незаконним оборотом наркотиків.

Обвинувачена у судовому засіданні пояснила, що покладається на думку суду.

У судовому засіданні захисник пояснив, що покладаються на думку суду.

Вислухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що строк тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_5 належить продовжити. При цьому суд враховує наступне.

Згідно ст.331 ч.3 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, віднесеного до тяжких злочинів, вчинення якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі строком від 6 до 10 років.

Суд вважає, що остання з метою уникнення вказаного покарання, може безперешкодно змінити місце свого мешкання з метою ухилення від кримінальної відповідальності і покарання. Строк обраного під час досудового розслідування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчується 29 листопада 2021 року. Судове провадження на даний час не завершене, по справі досліджені не всі докази, тому до 29 листопада 2021 року закінчити розгляд справи не вбачається за можливе. Суд приходить до переконання, що існують ризики передбачені ст. 177 ч.1 КК України, а саме, що обвинувачена може вчинити новий злочин. До такого висновку суд приходить з урахуванням тієї обставини, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, засуджена Інгулецьким районним судом м. Кривого Рогу по іншій справі відносно неї за вчинення різних злочинів.

Суд приходить до переконання, що обвинувачена, побоюючись засудження її до покарання у вигляді позбавлення волі, може переховуватись від суду в разі обрання відносно неї більш м`якого запобіжного заходу.

Суд також приймає до уваги відомості про особу обвинуваченої, залишила місце свого колишнього проживання, офіційно не працює, проживає з чоловіком, який офіційно не працює. Вказані обставини свідчать про відсутність в неї міцних соціальних зв`язків.

Крім того, суд бере до уваги, що на даний час досліджений протокол затримання ОСОБА_5 та відеозапис цього затримання, на якому у особи вилучені документи на ім`я ОСОБА_5 , гроші, а також речовина рослинного походження зеленого кольору. Також у судовому засіданні досліджений додаток до протоколу слідчо-оперативної дії, з якого вбачається, що ОСОБА_5 передає особі пакетик, отримує він нього гроші. Також у судовому засіданні досліджені протоколи впізнань, на яких обвинувачену впізнають як особу, яка збуває наркотичні засоби та протокол контролю за вчиненням злочину, допитаний свідок ОСОБА_6 , який вказав на обвинувачену, як на особу, яка збувала наркотик. У судовому засіданні обвинувачена підтвердила факт вилучення в неї наркотичних засобів. На переконання суду ці докази є вагомими на підтвердження причетності обвинуваченої до вчинення правопорушення, передбаченого ст. 307 ч.2 КК України.

Тому суд вважає, що доцільним є продовжити обвинуваченій ОСОБА_5 строк тримання під вартою. Суд приходить до переконання, що строк тримання під вартою обвинуваченій належить продовжити, згідно ст.197 КПК України, строком на 60 днів. Зважаючи на те, що юридичне значення ухвали про продовження строку тримання під вартою є в продовженні строку, який закінчується, то юридично значима дія цієї ухвали, починається з дня закінчення строку тримання під вартою, та вказані 60 днів необхідно відраховувати з 29 листопада 2021 року і продовжити строк тримання під вартою до 27 січня 2022 року.

Вирішуючи питання про те, з якого часу належить відраховувати вказані 60 днів, суд бере до уваги також наступне. Як зазначено у «Словнику української мови» в 11 томах (том 8, 1977р., стор.171.), тлумачення значення слова «продовжувати», визначено таким чином: «Робити довшим за часом, збільшувати строк чого-небудь».

Отже продовження строку починається з часу, коли такий строк закінчується, і такий строк необхідно збільшити, а не з часу, коли такий строк, ще продовжує тривати.

Відлік часу, з якого починає діяти продовжений строк тримання під вартою, з моменту винесення такої ухвали, а не з часу закінчення раніше продовженого строку є нелогічним і суперечить, наведеному вище, науковому тлумаченню слова «продовжити». При такому розумінні відліку продовженого строку, строк тримання продовжується не на 60 днів, а на фактично менший строк.

Керуючись ст.ст. 331, 369-372 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Строк тримання під вартою обвинуваченої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити до 27 січня 2022 року.

На ухвалу на протязі семи днів з дня її оголошення може бути подана апеляція до Дніпровського апеляційного суду.

Головуючий суддя: ОСОБА_1