Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.11.2021 Слідчий суддя Подільського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засіданні ОСОБА_2 прокурора ОСОБА_3 підозрюваної ОСОБА_4 , та захисників адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Подільського районного суду м.Києва клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000011 від 26 березня 2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190, ч.2 ст.367 КК України про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки Чернігівської області, зареєстрованої та проживаючої за адресою АДРЕСА_1 , перебуваючої на посаді завідувача сектору закупівель Департаменту адміністративного управління Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, одруженої, раніше не судимої,
підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190, ч.2 ст.367 КК України,-
В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м.Києва звернувся з клопотання прокурор Подільської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 з клопотанням у кримінальному провадженні № 0000011 від 26 березня 2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190, ч.2 ст.367 КК України про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування клопотання вказав, що в провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження за номером №0000011 від 26.03.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 367 КК України, процесуальне керівництво у якому здійснює Подільська окружна прокуратури м. Києва.
Під час досудового розслідування 18.11.2021 року повідомлено ОСОБА_4 , про те, що вона підозрюється у неналежному виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом державним інтересам, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.
Встановлено, що ОСОБА_4 перебуває на посаді завідувача сектору державних закупівель управління економічної діяльності Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів.
У подальшому, відповідно до Наказу № 54 від 25.04.2016 «Про утворення тендерного комітету Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів» та керуючись вимогами Закону України «Про публічні закупівлі» та з метою забезпечення ефективного використання державних коштів при здійсненні закупівель створено тендерний комітет Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів.
Відповідно до Наказу № 985 від 12.10.2017 «Про внесення змін до складу тендерного комітету Держпродспоживслужби внесено зміни до Наказу № 54 від 25.04.2016 «Про утворення тендерного комітету Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів» відповідно до яких ОСОБА_4 призначено головою тендерного комітету із наданням їй права підпису договорів за результатами проведених процедур закупівель відповідно до вимог Закону та листів, що стосуються проведення процедур закупівель.
Встановлено, що у зв`язку зі спалахами хвороби «ящуру» у сусідніх з Україною країнах (зокрема в Російській Федерації) та у Західній Європі (у Великобританії та ін.), з урахуванням наявності в України статусу «держави вільної від захворювання на ящур без застосування вакцинації», відповідно до п. 9 протоколу № 10 засідання Державної надзвичайної протиепізоотичної комісії при Кабінеті Міністрів України від 08.08.2007, Мінагрополітики доручено забезпечити підтримання резерву протиящурних вакцин.
На виконання п. 10 протоколу № 2 засідання Державної надзвичайної протиепізоотичної комісії при Кабінеті Міністрів України від 14.03.2017, Мінагрополітики затвердило «Інструкцію щодо профілактики та ліквідації захворювання тварин на ящур» (наказ від 07.08.2017 № 431, зареєстровано в Міністерстві юстиції), якою передбачено створення при Держпродспоживслужбі (компетентний орган) постійно діючого резерву вакцини проти ящуру (п. 3 Розділ 8 Інструкції).
На виконання вимог даної Інструкції, у 16.08.2017 науково-методичною радою Держпродспоживслужби рекомендовано Держпродспоживслужбі здійснити закупівлю вакцини проти ящуру для формування відповідного резерву та ввезення її за «разовим дозволом» (п. 1 протоколу № 3 засідання науково-методичної ради Держпродспоживслужби від 16.08.2017), а також підготовити пропозиції (вимоги) щодо якісного складу зазначеної вакцини та необхідної кількості у 5 % (п. 2.1.1 протоколу № 4 засідання науково-методичної ради Держпродспоживслужби від 14.12.2017).
Відповідно до «Плану протиепізоотичних заходів з профілактики основних інфекційних і паразитних хвороб тварин в Україні у 2018 році», затвердженого Головою Держпродспоживслужби ОСОБА_7 та погодженого ДНПК при КМУ (п. 2 протоколу № 1 від 19.01.2018), було визначено потребу у формуванні постійно діючого резерву вакцини проти ящуру у кількості 500 тис. одиниць та виділено 30 млн грн дляїї закупівлі. Однак, протягом 2018 року дана вакцина не була закуплена.
Тому, відповідно до «Плану протиепізоотичних заходів з профілактики основних інфекційних і паразитних хвороб тварин в Україні у 2019 році», затвердженого Головою Держпродспоживслужби ОСОБА_7 та погодженого ДНПК при КМУ (п. 6 протоколу № 3 від 28.12.2018), було визначено потребу у формуванні постійно діючого резерву вакцини проти ящуру у кількості 500 тис. одиниць, з виділенням 30 млн грн для її закупівлі.
У 2019 році на підставі рекомендацій Міжнародного епізоотичного бюро, вимоги до якісних характеристик вакцини проти ящуру були змінені (п. 2 протоколу № 1 засідання науково-методичної ради Держпродспоживслужби від 07.02.2019).
Таким чином, з метою закупівлі вказаної вакцини, 05.08.2019 Держпродспоживслужбою оголошено про проведення публічної закупівлі з очікуваною вартістю 30 млн грн.
Поряд з цим, відповідно до абз. 4 Методики створення та використання резерву ветеринарних препаратів, що затверджена наказом Державного комітету ветеринарної медицини України від 08.04.2009 № 76, розмір бюджетних асигнувань на створення, утримання та поповнення резерву ветеринарних препаратів встановлюється щорічно відповідно до заявки Головних управлінь ветеринарної медицини в областях, складеної на підставі пропозицій управлінь ветеринарної медицини в районах.
Згідно з наявними даними, вказані заявки до Держпродспоживслужби не надходили.
Крім того, відповідно до тендерної документації та технічного завдання, яке регламентує вимоги до вакцини зазначено, що вимогою щодо реєстрації ветеринарного препарату є наявність реєстрації препарату в країні-виробнику та наявність висновків референс-лабораторії по ящуру МЕБ щодо безпечності та ефективності даної вакцини, проте в тендерній пропозиції ТОВ «АТ Біофарм», відсутні вказані відомості, а саме:
- в тендерній пропозиції ТОВ «АТ Біофарм» (ст. 124 127) надано копію контракту від 07.03.2019 № 1-0519-BF-VE на підставі якого планувалося здійснити закупівлю вакцини проти ящура у виробника, поряд з цим, під час здійснення імпорту вказаного ветеринарного препарату до митних органів надано контракт від 15.05.2019 № 2019/07;
- в тендерній пропозиції ТОВ «АТ Біофарм» (ст. 32) надано гарантійний лист від 02.09.2019 № 1206 в якому ТОВ «АТ Біофарм» зобов`язується на момент поставки товару Вакцина проти ящуру «Aftovac-Oil» будуть надані сертифікати якості (експертні висновки) ДНКІБШМ на кожну серію товару з обов`язковим дослідженням на якісні показники, які зазначені в технічній документації препарату, в тому числі за показником «імуногенна активність», поряд з цим, згідно з листом ДНКІБШМ від 14.06.2021 № 425, звернень від ТОВ «АТ Біофарм» або інших юридичних та фізичних осіб з метою проведення відповідних досліджень та отримання сертифікатів якості (експертних висновків) на ветеринарний препарат «Aftovac-Oil» виробництва «Vetal Animal Health Products S.A.», не надходило та зазначені дослідження не проводились;
- в тендерній пропозиції ТОВ «АТ Біофарм» (ст. 128 213) містяться копії документів щодо реєстрації в Туреччині, результатів лабораторних досліджень та дозволів на реалізацію вакцини «Aftovac», поряд з цим ТОВ «АТ Біофарм» поставило вакцину проти ящуру «Aftovac-Oil» з штамами вірусу ящуру відмінними від тих, що зазначені в лабораторних дослідженнях. Крім того, відповідно до тендерної пропозиції ТОВ «Юнівет Груп» (), встановлено, що вказане підприємство також пропонувало поставити вакцину проти ящуру «Aftovac-Oil» виробництва «Vetal Animal Health Products S.A.». Також, в тендерній пропозиції ТОВ «Юнівет Груп» надано документи від компанії «Vetal Animal Health Products S.A.», які ідентичні документам наданим ТОВ «АТ Біофарм» та містять аналогічні порушення. Також на офіційному сайті ТОВ «Юнівет Груп» зазначено, що ТОВ «АТ Біофарм» є їх партнером.
Таким чином, не зважаючи на невідповідність тендерних пропозицій вимогам технічного завдання, протоколами № 238 від 01.10.2019 та № 239 від 03.10.2019, які підписані членами тендерного комітету ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_4 визнано такими, що відповідають технічному завданню та допущено до аукціону пропозиції ТОВ «АТ Біофарм» та ТОВ «Юнівет Груп», а протоколом № 242 від 10.10.2019 пропозицію ТОВ «АТ Біофарм» визнано найбільш економічно вигідною та укладено договір № 3010 від 30.10.2019 на поставку вакцини проти ящуру «Aftovac-Oil».
В подальшому, з метою імпорту на митну територію України незареєстрованих ветеринарних препаратів, на лист ТОВ «АТ Біофарм» від 02.12.2019 № 1693, Держпродспоживслужбою, за підписом директора департаменту безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини ОСОБА_14 надано відповідь № 11.41-5/2/19925 від 11.12.2019 в якій зазначено, що враховуючи результати дослідження зразків вакцини проведених в Інституті Пірбрайта (Великобританія) та з метою забезпечення виконання протоколу № 2 засідання ДНПК при КМУ від 06.12.2016 року, Держпродспоживслужба вважає за можливе її вивезення в Україну виключно з метою створення державного резерву вакцини проти ящуру тварин.
Поряд з цим, згідно з ч. 3 ст. 72 Закону України «Про ветеринарну медицину» у разі катастрофи, стихійного лиха або спалаху хвороби тварин, які можуть призвести до зараження великої кількості тварин, Департамент може відповідно до встановленого порядку видати разовий дозвіл на імпорт конкретного ветеринарного препарату, не зареєстрованого для обігу та використання в Україні, за умови наявності документів, які підтверджують обіг і застосування цього препарату в країні, з якої він імпортується.
Так, згідно з наявними даними в Держпродспоживслужбі відсутній встановлений порядок видачі разового дозволу на імпорт конкретного ветеринарного препарату, фактично такий дозвіл не міг бути виданий.
Згідно з висновком спеціаліста від 31.05.2021 №31/05-1 встановлено, що сума матеріальної шкоди (матеріальних збитків), яка завдана державному бюджету України, внаслідок укладення договору № 3010 від 30.10.2019 між ТОВ «АТ Біофарм» та Держпродспоживслужбою щодо закупівлі вакцини проти ящуру тварин, з урахуванням того, що вакцина проти ящуру не зареєстрована в Україні та не може бути використана за призначенням становить 29, 8 млн грн.
Крім того, відповідно до висновку судового експерта Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз Служби безпеки України № 120/7 від 07.10.2021 зазначено, що встановлений у висновку спеціаліста від 31.05.2021 №31/05-1 розмір матеріальної шкоди (збитків), завданої Державному бюджету України внаслідок перерахування грошових коштів на користь ТОВ «АТ БІОФАРМ» відповідно до договору від 30.10.2019 № 3010, документально підтверджується у сумі 29 800 000,00 грн.
Внаслідок неналежного виконання службових обов`язків, через несумлінне ставлення до них, в порушення режиму економії використання бюджетних коштів, через службову недбалість ОСОБА_4 , що в результаті призвело до укладання договору закупівлі вакцини проти ящуру тварин на загальну суму 29 800 000,00 грн. за завищеними цінами, у зв`язку з чим у грудні 2019, Державною службою України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів перераховано на р/р ТОВ «АТ Біофарм» 29 800 000,00 грн., за вакцину проти ящуру «Aftovac-Oil», що в 250 і більше разів перевищує неоподатковуваний податком мінімум доходів громадян, станом на дату вчинення кримінального правопорушення.
Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у неналежному виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом державним інтересам, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.
Зазначає, що орган досудового слідства вважає, що з метою забезпечення нормальної процесуальної поведінки підозрюваної та виконання процесуальних рішень у справі, необхідно застосувати відносно підозрюваної запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити виконання підозрюваною покладені на неї процесуальні обов`язки, а також не зможуть запобігти спробам ухилитися від слідства та суду, впливати на свідків та у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Просить застосувати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити, обравши до ОСОБА_4 запобіжний захід у виді цілодобового арешту.
Підозрювана та її захисники заперечили щодо застосування запобіжного заходу, просили в задоволенні клопотання відмовити.
Заслухавши доводи учасників процесу, щодо клопотання про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.
В провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження за номером №0000011 від 26.03.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 367 КК України, процесуальне керівництво у якому здійснює Подільська окружна прокуратури м. Києва.
Під час досудового розслідування 18.11.2021 року повідомлено ОСОБА_4 , про те, що вона підозрюється у неналежному виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом державним інтересам, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.
Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Частиною 1 статті 181 КПК України зазначено, що домашній арешт - це запобіжний захід, який полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби.
Згідно ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.
У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваної, слідчим суддею враховані вимоги п.п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя враховує частину 5 статті 9 КПК, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Перевіряючи доводи клопотання сторони обвинувачення, слідчим суддею встановлено, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалах клопотання даних.
Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, інкримінованого йому стороною обвинувачення. Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, характеризуючи дані про особу підозрюваної, конкретні обставини справи, мету застосування даного запобіжного заходу, приймаючи до уваги те, що прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
При цьому, варто зазначити, що підозрювана на даний час має визначене місце проживання, одружена, має постійне місце проживання, не судима, працює, має позитивну характеристику з місця проживання, стійкі соціальні зв`язки та дає підстави слідчому судді дійти висновку, що застосування до підозрюваної домашнього арешту буде суворим запобіжним заходом.
На переконання слідчого судді, щодо підозрюваної слід застосувати запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, оскільки даний запобіжний захід буде більш дієвим та забезпечить належну процесуальну поведінку та виконання обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а відтак клопотання не підлягає до задоволення.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 176, 177,178, 179, 181, КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000011 від 26 березня 2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190, ч.2 ст.367 КК України про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - залишити без задоволення.
Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.
Покласти на підозрювану обов`язки прибувати за першою вимогою до суду, прокурора чи слідчого; повідомляти слідчого прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; при необхідності за вимогою органу досудового розслідування здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду закордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваній, що в разі невиконання покладених на неї обов`язків до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути покладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму до 2 розмірів прожиткового мінімуму.
Контроль за виконанням особистого зобов`язання покласти на слідчого.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Подача апеляційної скарги не зупиняє дію ухвали суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1