САДГІРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ЧЕРНІВЦІ
Справа № 725/4818/21
Провадження №1-кс/726/28/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30.08.2021 м.м. Чернівці

Слідчий суддя Садгірського районного суду м. Чернівці ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого сектору дізнання ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області старшого лейтенанта ОСОБА_4 в порядку ст. 303 КПК України, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, -

ВСТАНОВИВ :
До Садгірського районного суду надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого сектору дізнання ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

В скарзі зазначає, що 20.07.2021 року ним була складена заява про кримінальні злочини передбачені ст.ст. 382, 109 та 161 КК України вчинені суддею Першотравневого районного суду м. Чернівці ОСОБА_5 . Дану заяву було зареєстровано, складено протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення. Разом із тим, всупереч вимогам ст. 214 КПК України, у 24-годинний термін відомості про вчинення кримінальних правопорушень не були внесені слідчим до ЄРДР та залишаються не внесеними до цього часу.

На підставі викладеного, вважає таку бездіяльність слідчого незаконною та просить зобов`язати відповідальну особу ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області внести відомості за його заявою до ЄРДР.

У судовому засіданні ОСОБА_3 свою скаргу підтримав, просив задовольнити та припинити незаконні дії слідчого, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Заслухавши думку учасників процесу, перевіривши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов до висновку, що вказана скарга задоволенню не підлягає із наступних підстав.

Так, заявником до скарги додано копію протоколу про прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 20.07.2021 року з якого вбачається, що ОСОБА_3 звернувся до уповноважених осіб ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області із заявою у якій викладено обставини наступного змісту: «14.05.2021 року по АДРЕСА_1 у Першотравневому районному суді у залі судового засідання суддею ОСОБА_5 було скоєно злочин за с.ст. 109, 382 та 161 КК України».

Згідно талону-повідомлення єдиного обліку №24434 про прийняття і реєстрацію заяви про кримінальне правопорушення, 20.07.2021 року о 13 годині 04 хвилини надійшло повідомлення зі служби 102, однак абонент поклав слухавку. Здійснено віддзвін. Заявник просить направити СОГ, так як скаржиться на суддю ОСОБА_5 за повалення конституційного ладу, дискримінацію та невиконання судового рішення.

Виїздом СОГ на місце події було встановлено, що із заявою звернувся ОСОБА_3 , який повідомив, що 14.05.2021 року по АДРЕСА_1 у Першотравневому районному суді у залі судового засідання суддею ОСОБА_5 було скоєно злочин за с.ст. 109, 382 та 161 КК України. Заявник від будь-яких пояснень відмовився та повідомив, що надасть пояснення після внесення відомостей до ЄРДР та визнання його у якості потерпілого.

Окрім копії талону-повідомлення та протоколу про прийняття заяви про кримінальне правопорушення, заявником, до своєї скарги, не додано будь-яких інших відомостей стосовно викладених ним обставин.

Встановлюючи наявність чи відсутність протиправності у бездіяльності слідчого, яка виявилась у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, варто вказати про наступне.

Так, згідно ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Згідно ч 1 ст. ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Разом із тим, згідно п.4, 5, 7 ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, окрім іншого, вноситься:

- короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела;

- попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

- інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.

Відповідно до п. 1 розділу І Наказу Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020 року «Про затвердження Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення» до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Пп.2 п.1 розділу ІІ Наказу встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Пп.14 п. 2 розділу ІІ Наказу визначено, що при внесенні до Реєстру відомостей про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (фабули), в обов`язковому порядку відображаються дата, час, адреса, місце, спосіб, знаряддя, засоби та інші особливості вчинення кримінального правопорушення, розмір збитків, прізвище фізичної особи (осіб) або дані про юридичну особу (осіб), яка (які) є потерпілою (потерпілими), дані про осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, інші необхідні відомості.

Як зауважив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ (далі - ВССУ) у Листі від 12.01.2017 № 9-49/0/4-17) «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» питання правової оцінки заяви чи повідомлення на предмет обґрунтованості викладених у них відомостей, що свідчать саме про кримінальне правопорушення, є складним і неоднозначним, і воно характеризує стан судової практики розгляду аналізованої категорії скарг.

Чинним КПК закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки). Проте, така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати його з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, перевантажувати правоохоронну систему держави численними повідомленнями, які завідомо не містять відомостей саме про кримінальне правопорушення, задля досягнення власних інтересів та виконання нею невластивих їй функцій. Такими запобіжниками, зокрема, є: встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (стаття 383 КК) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК.

Інформація, стосовно обставин вчинення кримінального правопорушення, необхідна для визначення того, що ставиться питання про вчинення саме кримінального правопорушення, та можливості спрямувати орган досудового розслідування на його розкриття, зібрання відповідних доказів.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України від 17.06.2020, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту.

Також і Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив: «...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

Внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до: розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень; порушення права та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях; використання інструментів статті 214 КПК не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це є вже іншим приводом для початку досудового розслідування за статтею 214 КПК), а також унеможливлення застосування механізму притягнення заявників до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (стаття 383 КК). Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в статті 2 КПК.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі вказаних критеріїв.

Кримінально-процесуальним законодавством не встановлено порядок та зміст викладу відомостей про кримінальні правопорушення в заявах або повідомленнях. Проте, надаючи оцінку таким відомостям, прокурор, слідчий, за змістом ст. 214 КПК України, повинні переконатися у наявності в них даних, що вказують на об`єктивні ознаки підготовки, вчинення, приховування кримінального правопорушення.

Позиція щодо автоматичної реєстрації відомостей по всіх заявах і повідомленнях, які надходять до слідчого, прокурора, дізнавача для порушення кримінального провадження, про яку вказує скаржник є помилковою, адже сама норма КПК опосередковано містить вимогу наявності відомостей про кримінальне правопорушення

Отримавши заяву про злочин, уповноважена особа повинна перевірити наявність у заяві інформації, яка може свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а саме про наявність чи відсутність ознак кримінального правопорушення, що не є тотожним встановленню складу злочину. Відомостями про кримінальне правопорушення можна вважати інформацію про подію, яка може бути предметом кримінально-правової оцінки, або про діяння, яке виглядає як суспільно-небезпечне і протиправне.

Окрім того, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а також відомості про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність вносяться виключно реєстратором заяви про кримінальне правопорушення, що чітко передбачено вимогами ст. 214 КПК України і Наказом № 298 від 30.06.2020 року. Таким чином, для визначення попередньої правової кваліфікації, необхідним є виклад обставин вчинення кримінального правопорушення, який повинен бути зазначений у заяві про вчинення злочину.

Натомість, заявник ОСОБА_3 у своїй заяві не виклав будь-яких обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, чим унеможливив внесення таких відомостей до ЄРДР та здійснення реєстратором попередньої правової кваліфікації такого діяння чи бездіяльності, не надав достатніх об`єктивних даних, які б свідчили про те, що описані в заяві висновки свідчать про існування ймовірності вчинення кримінальних правопорушень передбачених ст. 109,161, 382 КК України, про які повідомляв заявник. Більше того, заявник не надав будь-які пояснення стосовно своєї заяви та викладених у ній обставин. Зазначивши лише, що хоче припинити не законні дії правоохоронних органів.

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Разом із тим, ОСОБА_3 не було надано будь яких відомостей стосовно ймовірної події вчинення кримінальних правопорушень, а викладено виключно констатація їх вчинення із переліком статтей КК України, що унеможливило внесення відомостей, передбачених п. п.4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Враховуючи викладене, слідчий-суддя не вбачає у бездіяльності слідчого сектору дізнання ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області старшого лейтенанта ОСОБА_4 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР ознак неправомірності.

Керуючись ст. ст. 214, 303, 304, 306, 307, 372 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ :
Відмовити в задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність старшого лейтенанта ОСОБА_4 сектору дізнання ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області, яка полягає у невнесенні відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, після отримання заяви ОСОБА_3 про вчинення кримінальних злочинів передбачених статтями 382, 109 та 161 КК України, вчиненні фізичною особою (особою без громадянства),суддею Першотравневого районного суду ОСОБА_5 .

Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддяОСОБА_1