Справа № 1-330/11
Номер провадження 1-кс/194/466/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 грудня 2021 року слідчий суддя Тернівського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Тернівка Дніпропетровської області клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:
До Тернівського міського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, в якому ОСОБА_3 просить скасувати арешт з кв. АДРЕСА_1 , яка йому належить, накладений слідчим

Тернівського МВ УМВС України в Дніпропетровській області за постановою про накладення арешту на майно від 20.10.2011 р. № 9772 в кримінальній справі відносно нього за ч. 1 ст. 164 КК України.

В обґрунтування клопотання власник майна посилається на те, що у листопаді 2021 року, з метою продажу належної йому частки кв. АДРЕСА_1 , йому стало відомо, що за постановою слідчого Тернівського МВ УМВС України в Дніпропетровській області від 20.10.2011 року № 9772 було накладено арешт на вищезазначену квартиру.

На адвокатський запит від 06.12.2021 р. до ВП № 1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області було надано відповідь за № 48.1-10195 від 10.12.2021 р. з якої видно, що кримінальна справа за його обвинуваченням була розглянута Тернівським судом Дніпропетровської області за результатами якої було винесено вирок про визнання його винним у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 КК України.

Вироком Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 06.12.2011 року, який набрав законної сили 22.12.2011 року, його визнано винним у скоєнні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 164 КК України на призначено покарання у вигляді позбавлення волі строком на 2 роки, на підставі ст. 75 КК України звільнено від відбування покарання з випробуванням в один рік. Однак, за вказаним вироком, судом не вирішено питання щодо накладеного арешту на його майно.

В судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, подав до суду письмову заяву, в якій просив повернути подане клопотання про скасування арешту майна.

Прокурор у судове засідання не з`явився, однак подав до суду письмову заяву про розгляд клопотання без його участі.

Розглянувши клопотання про скасування арешту майна та додані до нього матеріали, приходжу до висновку про необхідність повернення клопотання з огляду на наступне.

З матеріалів клопотання встановлено, що в рамках кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 щодо вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 164 КК України за постановою слідчого Тернівського МВ УМВС України в Дніпропетровській області № 9772 від 20.11.2011 року було накладено арешт на кв. АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_3 ..

Відповідно до ч. 1 ст. 409 КПК України (1960 року), питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку, включаючи визначення розміру і розподілення судових витрат, якщо суд не вирішив цих питань, вирішуються судом, який постановив вирок.

Тобто, зняття арешту має здійснювати суд, який постановив вирок по цій справі.

Так, за вироком Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 06.12.2011 року, який набрав законної сили 22.12.2011 року, ОСОБА_3 визнано винним у скоєнні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 164 КК України на призначено покарання у вигляді позбавлення волі строком на 2 роки, на підставі ст. 75 КК України звільненого від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком на 1 рік.

Проте, судом не вирішено питання щодо накладеного арешту на майно ОСОБА_3 ..

Разом з тим, до розгляду клопотання про скасування арешту майна, власник майна ОСОБА_3 подав до суду письмову заяву про повернення йому клопотання.

Правилами ч.ч. 1, 3 ст. 26 КПК України затверджено принцип диспозитивності, за яким сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

З огляду на викладене, з урахуванням загальних засад кримінального провадження, визначених у ст. 7 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність повернення клопотання про скасування арешту майна ОСОБА_3 , оскільки заявник скористався своїм процесуальним правом, звернувся до суду з відповідною заявою про повернення клопотання.

Керуючись ст.ст. 9, 26, 372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна - повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1