Справа № 463/7046/19
Провадження № 1-кп/456/45/2022
УХВАЛА
про відмову в задоволенні заяви про відвід головуючого-судді

23 лютого 2022 року Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

при секретарі ОСОБА_4

з участю прокурора ОСОБА_5 ,

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9

обвинувачених ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ,

представника потерпілого ОСОБА_14

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Стрий, при здійсненні судового провадження в режимі відеоконференції з Лубенським міськрайонним судом Полтавської області при розгляді обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань №0000524 від 25.09.2018 відносно ОСОБА_10 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.3 ст.28 - ч.1 ст.366 КК України, ОСОБА_11 , яка обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.3 ст.28 - ч.1 ст.366 КК України, ОСОБА_12 , яка обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27 ч.5 ст.191, ч.3 ст.28 - ч.1 ст.366 КК України, ОСОБА_13 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27 - ч.5 ст.191 КК України, заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_10 - адвоката ОСОБА_8 про відвід головуючого-судді ОСОБА_1 ,

в с т а н о в и в :
В судовому засіданні 23.02.2022 захисник обвинуваченого ОСОБА_10 - адвокат ОСОБА_8 подав заяву про відвід головуючого-судді ОСОБА_1 , покликаючись на наступні обставини. Так, захисник вказує на те, що 10.12.2021 ним було подано заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_1 , оголошення клопотання тривало 52 хв., а розгляд клопотання в нарадчій кімнаті тривало 20 хв., що свідчить про те, що заява захисту по суті не розглянута. В ухвалі суду, за наслідками розгляду заяви про відвід, відсутні дані про встановлення обставин і доказів, на які посилається захисник, а також мотиви неврахування доводів і доказів захисника. Просить при розгляді заяви про відвід головуючого судді врахувати, що кримінальне провадження триває з вересня 2019 року, а обвинувачений ОСОБА_10 та його захисники не знають і не відають підстави і причини, розпочатого 25.09.2018 кримінального провадження. Неодноразові звернення сторони захисту з проханням повідомити подію кримінального правопорушення станом на 25.09.2018 залишені без задоволення. В судовому засіданні прокурором зроблено заяву про те, що відомості, які слугували підставою для внесення до ЄРДР є секретними, натомість головуючим суддею вказано, що суть обвинувачення не раз роз`яснено обвинуваченому ОСОБА_10 . Вважає, що головуючий суддя прикриває незаконні дії сторони обвинувачення, які зокрема, полягають в тому, що їм в порядку ст.290 КПК України не відкриті матеріали кримінального провадження, і не роз`яснивши обвинуваченому суті обвинувачення, головуючий суддя, всупереч ст.348 КПК України приступила до дослідження доказів. Крім цього, головуючий суддя ОСОБА_1 , незважаючи на те, що в матеріалах справи немає матеріалів правоохоронних та контролюючих органів, відмовляється досліджувати вказані факти, що є порушенням вимог ст.91 КПК України. Також вважає, що головуючим суддею безпідставно не розглянуто клопотання ОСОБА_10 від 21.01.2021 та не викликано та не допитано свідків про допит яких заявляв обвинувачений.

Обвинувачені ОСОБА_13 , ОСОБА_10 , захисники ОСОБА_9 , ОСОБА_7 вказану заяву підтримали. Обвинувачені ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , захисник ОСОБА_6 у вирішенні вказаної заяви поклалися на розсуд суду.

Прокурор ОСОБА_5 заяву заперечив, вважає що відсутні підстави, передбачені ст.75 КПК України для відводу головуючого судді. Представник потерпілого ОСОБА_14 вважає заяву безпідставною, просить в її задоволенні відмовити.

Суд, заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши зміст заяви, вважає, що заява захисника ОСОБА_8 про відвід головуючого судді ОСОБА_1 не підлягає до задоволення, зважаючи на наступне.

У відповідності з ч.ч. 1, 2 ст. 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання в діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом.

Суд звертає увагу, що вичерпний перелік підстав для відводу судді передбачений ст.75 КПК України.

Так, частиною 1 вказаної статті передбачено, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваною, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення судді для розгляду справи.

При розгляді даної заяви про відвід, відповідно до положень ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суд застосовує як джерело права практику Європейського суду з прав людини.

В силу ч. 2 ст. 8 КПК України у кримінальному провадженні застосовується принцип верховенства права з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), який у справі Мельник проти України (Melnik v. Ukraine), скарга № 72286/01, §22, ECHR 2006, зазначив, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Тим не менше, право доступу до суду не може бути обмежено таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

У справі «Білуха проти України», рішення від 09.11.2006, ЄСПЛ зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

У справі «Ветштан проти Швейцарії», рішення від 28.10.1998 у справі важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.
Отже, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, за наявності до того підстав, повинен заявляти самовідвід.

Відповідно до ст. 15 Кодексу суддівської етики, затвердженого ХІ черговим з`їздом суддів України 22 лютого 2013 року неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Суддя має право заявити самовідвід у випадках, передбачених процесуальним законодавством у разі наявності упередженості щодо одного з учасників процесу, а також у випадку, якщо судді з його власних джерел стали відомі докази чи факти, які можуть вплинути на результат розгляду справи.

Норма про відвід гарантує неупередженість у здійсненні правосуддя, запобігає можливості скасування рішень за мотивами незаконності складу суду, заінтересованості певних суб`єктів, що з`ясувалися під час перевірки справи вищестоящими інстанціями.
Декларацією щодо принципів незалежності судової влади, прийнятої Конференцією голів Верховних судів країн Центральної та Східної Європи (о.Бріюні, Хорватія, 17.10.2015) закріплено принципи, які встановлюють стандарти незалежності судової влади як однієї з трьох гілок державної влади у прийнятті рішень.

Відповідно до ч.1 ст.81 КПК України у разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Як на підставу для задоволення заяви про відвід головуючого судді ОСОБА_1 , захисник ОСОБА_8 вказує на те, що 10.12.2021 ним було подано заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_1 , оголошення клопотання тривало 52 хв., а розгляд клопотання в нарадчій кімнаті тривало 20 хв., що свідчить про те, що заява захисту по суті не розглянута. В ухвалі суду, за наслідками розгляду заяви про відвід, відсутні дані про встановлення обставин і доказів, на які посилається захисник, а також мотиви неврахування доводів і доказів захисника. Просить при розгляді заяви про відвід головуючого судді врахувати, що кримінальне провадження триває з вересня 2019 року, а обвинувачений ОСОБА_10 та його захисники не знають і не відають підстави і причини, розпочатого 25.09.2018 кримінального провадження. Неодноразові звернення сторони захисту з проханням повідомити подію кримінального правопорушення станом на 25.09.2018 залишені без задоволення. В судовому засіданні прокурором зроблено заяву про те, що відомості, які слугували підставою для внесення до ЄРДР є секретними, натомість головуючим суддею вказано, що суть обвинувачення не раз роз`яснено обвинуваченому ОСОБА_10 . Вважає, що головуючий суддя прикриває незаконні дії сторони обвинувачення, які зокрема, полягають в тому, що їм в порядку ст.290 КПК України не відкриті матеріали кримінального провадження, і не роз`яснивши обвинуваченому суті обвинувачення, головуючий суддя, всупереч ст.348 КПК України приступила до дослідження доказів. Крім цього, головуючий суддя ОСОБА_1 , незважаючи на те, що в матеріалах справи немає матеріалів правоохоронних та контролюючих органів, відмовляється досліджувати вказані факти, що є порушенням вимог ст.91 КПК України. Також вважає, що головуючим суддею безпідставно не розглянуто клопотання ОСОБА_10 від 21.01.2021 та не викликано та не допитано свідків, про допит яких заявляв обвинувачений.

Наведені доводи захисника ОСОБА_8 колегія суддів вважає надуманими, голослівними, безпідставними і такими, що спростовуються матеріалами кримінального провадження, з огляду на таке.

10.12.2021 колегією суддів відмовлено в задоволенні заяви захисника ОСОБА_8 про відвід головуючого судді ОСОБА_1 . Заява розглянута в нарадчій кімнаті, згідно з правовими прописами КПК України, ухвала підписана складом суду, у строк, визначений КПК України, виготовлено повний текст ухвали суду. У вказаній ухвалі колегією суддів проаналізовано всі доводи сторони захисту та надано вичерпну відповідь на кожен аргумент захисника. Всі доводи сторони захисту колегія суддів визнала безпідставними та надуманими. Ухвала набрала законної сили.
Голослівними колегія суддів вважає доводи захисника про те, що не з`ясувавши обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні згідно зі ст. 91 КПК України, суд під керівництвом головуючого судді ОСОБА_1 приступив до дослідження доказів у кримінальному правопорушенні. Колегія суддів зауважує, що обставини, передбачені ст.91 КПК України не досліджуються судом, ані на стадії підготовчого судового засіданні, ані на стадії підготовчої частини судового розгляду. За змістом правових приписів КПК України, обставини, передбачені ст.91 КПК України досліджуються судом, в порядку ст.349 КПК України, впродовж судового розгляду кримінального провадження, а відтак, оцінка таких судом на стадії підготовчого судового засіданні, або на стадії підготовчої частини судового розгляду, як і в процесі дослідження судом доказів сторін кримінального провадження, за винятком випадків, коли докази визнаються судом очевидно недопустимими, нівелює завдання кримінального провадження, передбачені ст.2 КПК України. Про наведене, зокрема, вказано в ухвалі суду від 10.12.2021.

Щодо доводів захисника про те, що головуючим суддею не роз`яснено обвинуваченому ОСОБА_10 суті обвинувачення, колегія суддів звертає увагу, що головуючим неодноразово роз`яснювалося обвинувачення ОСОБА_10 , зокрема, після оголошення обвинувального акту, судом з`ясовано у обвинуваченого, що зміст обвинувального акту йому зрозумілий, однак він, вважає, що відсутні докази його винуватості у вчиненні кримінального правопорушення. Впродовж судового розгляду, захисник ОСОБА_8 неодноразово заявляв суду про те, що головуючий суддя зобов`язана роз`яснювати обвинувачення ОСОБА_10 впродовж судового розгляду, за клопотанням сторони захисту у будь-який час. Головуючим суддею неодноразово наголошено захиснику на необхідності дотримання останнім норм кримінально-процесуального закону та обов`язку подання клопотань та заяв, які передбачено законом, і в порядку, встановленому законом. Окрім цього, 21 січня 2021 року колегією суддів в задоволенні клопотань обвинуваченого ОСОБА_10 та його захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та клопотання обвинуваченої ОСОБА_13 та її захисника адвоката ОСОБА_7 про визнання доказів очевидно недопустимими, в порядку ч.2 ст.89 КПК України, відмовлено та наведено відповідні мотиви прийнятого судового рішення.

Суд звертає увагу, що впродовж тривалого розгляду кримінального провадження, колегією суддів розглянуто всі клопотання сторін кримінального провадження, в тому числі і клопотання обвинуваченого ОСОБА_10 від 21.01.2021, шо підтверджується відповідним журналом судового засідання.

Надуманими, безпідставними та голослівними колегія суддів визнає твердження захисника про те, що головуючий прикриває незаконність дій сторони обвинувачення, оскільки жодних доказів наведеного стороною захисту до матеріалів кримінального провадження не надано. Натомість головуючим суддею неодноразово зроблено зауваження стороні захисту про те, що захисник невірно, на власний розсуд тлумачить норми КПК України, неодноразові клопотання захисника визнано колегією суддів безпідставними і такими, що спрямовані на затягування розгляду кримінального провадження, та визнано зловживанням процесуальними правами захисником ОСОБА_8 .

При цьому колегія суддів зауважує, що всі судові рішення у вказаному кримінальному провадженні ухвалювалися колегією суддів, а не головуючим суддею ОСОБА_1 , як про це вказує захисник ОСОБА_8 у своїй заві, мотиви прийнятих рішень доведено до відома сторін кримінального провадження, а незгода сторони з процесуальними рішеннями та діями суду, не є підставою для відводу, в розумінні ст.75 КПК України.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні заяви про відвід, колегія суддів звертає увагу на таке.

Свобода вибору поведінки визначена в міжнародних актах і в ст. 3, 23 та ін. Конституції України. Це означає, що свобода кожної людини можлива лише до межі, де починається свобода іншої людини. В широкому розумінні учасник процесу має право розпоряджатися своїми суб`єктивними правами до тих меж поки він не порушує прав інших учасників процесу, а також не порушує заборон, визначених в законі для забезпечення нормального виконання завдань кримінального судочинства.

У справі «Мушта проти України» від 18 листопада 2010 року ЄСПЛ нагадав, що право на суд, одним із аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. З цього вбачається, що одним із аспектів обмеження права на прийняття заяви є наявність будь-яких зловживань процесуальними правами

В ухвалі Верховного Суду у справі № 202/4467/14-к від 17.09.2019 зазначено: «Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 7 липня 1989 року, вказував на недопустимість зневілювання ключового принципу - верховенства права у випадках, коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом».

ККС ВС у постанові від 09.04.2019 у справі №306/1602/16-к зауважує, що процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання.

При цьому в ухвалі від 18.09.2018 року у справі № 1-9/11 суд виходить із позиції, що законодавець чітко передбачив правила поведінки сторін у кримінальній справі на подання доказів, участь в їх дослідженні та доведенні їх переконливості, виступ у судових дебатах, оскарження процесуальних рішень суду, тобто учасники судового процесу мають діяти відповідно до загальних положень судового розгляду, а не зловживати своїми правами. Водночас варто зазначити, що законодавець все ж здійснює послідовне закріплення процесуальних запобіжників від можливої недобросовісності та зловживання процесуальними правами учасників судового розгляду.

Верховний суд у справі №300/474/10 від 06.11.2019 вказав, що повторне заявлення відводу судді може свідчити про зловживання процесуальними правами.

Зважаючи на те, що захисником обвинуваченого ОСОБА_10 - адвокатом ОСОБА_8 не вперше подано заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_1 , однак зважаючи на те, що підстави для відводу судді є іншими, аніж попередньо заявлені, колегія суддів вважає, що слід відмовити в задоволенні заяви про відвід за безпідставністю, надаючи відповідь на всі аргументи сторони захисту, і при цьому встановити умисний характер дій захисника обвинуваченого ОСОБА_10 - адвоката ОСОБА_8 , направлений на невиправдане затягування процесу та зловживання своїми процесуальними правами.

Під час розгляду заяви про відвід не знайшли підтвердження факти та підстави заявленого відводу судді, оскільки відвід не вмотивований та не обґрунтований, відсутні аргументи, докази, які підтверджують наявність підстав для відводу, обставини, які були покладені в основу заяви передбачені ст. 75 КПК України відсутні.

Інших обставин, які б викликали сумнів в об`єктивності та неупередженості головуючого судді ОСОБА_1 не виявлено.
Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). На підставі наведеного, інші доводи захисника судом не аналізуються та не спростовуються, оскільки не випливають на висновки колегії суддів про відсутність підстав для задоволення заяви про відвід головуючого судді ОСОБА_1 .

Керуючись пунктом 7 частини другої статті 129 Конституції України, частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, частиною 1 статті 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ухвалою Верховного Суду у справі № 202/4467/14-к від 17.09.2019, постановою ВС у справі №300/474/10 від 06.11.2019, ст.ст. 28, 75-83, КПК України, -

у х в а л и в :
Встановити умисний характер дій захисника обвинуваченого ОСОБА_10 - адвоката ОСОБА_8 , направлений на невиправдане затягування процесу та зловживання своїми процесуальними правами.

Заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_10 адвоката ОСОБА_8 про відвід головуючого-судді ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Роз`яснити захиснику ОСОБА_8 , що в подальшому, у випадку подання ним безпідставних заяв та клопотань, які будуть визнані судом як зловживання процесуальними правами, такі залишатимуться без розгляду.

Повний текст ухвали оголошено 28 лютого 2022 року о 17.00 год.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3