Справа № 686/5720/21
Провадження № 1-кс/686/1427/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні № 0000076 від 03.03.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України,

встановив:

07.02.2022 року на розгляд слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в частині заборони користування у кримінальному провадженні № 0000076 від 03.03.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, накладеного ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 24.05.2021 року на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_1 на автомобіль марки Skoda моделі Kodiaq номер шасі « НОМЕР_2 », номер НОМЕР_3 у.

У клопотанні ОСОБА_3 посилається на те, що довіреністю від 25.01.2022 року Компанія LeasePlan Ceska republika, s.r.o., уповноважила громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закордонний паспорт НОМЕР_4 на представлення інтересів компанії в правоохоронних та судових органах України з поверненням даного автомобіля, крім того проведено відповідну експертизу, а тому відпала потреба в арешті даного автомобіля.

ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав та наполягає на його задоволенні.

Вивчивши й дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Встановлено, що транспортний засіб Skoda Kodiaq «TMBLN7NS0M8020659» номер CZ8AL1702 21.12.2020 о 01:23:26 год. через пункт пропуску Закарпатська митниця, був тимчасово ввезений до 60 днів на територію України громадянином ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 для особистого користування.

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 24.05.2021 року накладено арешт з позбавленням права розпорядження, користування та відчуження на автомобіль марки Skoda моделі Kodiaq номер шасі « НОМЕР_2 », номер НОМЕР_3 .

За змістом частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За змістом частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом..

У поданому клопотанні ОСОБА_3 зазначає, що він є представником за довіреністю від 25.01.2022 року компанії LeasePlan Ceska republika, s.r.o., виданої для представлення інтересів компанії в правоохоронних та судових органах України.

Оскільки КПК України не містить положень щодо представника заявника та яким чином підтверджуються його повноваження, то слід враховувати норми ст. 131-2 Конституції України щодо належного представництва особи в суді, оскільки вони є складовою частиною забезпечення ефективного захисту процесуальних прав кваліфікованою особою, функціонування системи правосуддя та відповідають гарантованому статтею 59 Конституції України праву на професійну правничу допомогу.

Також, для випадків неврегульованості певних питань у ч.6 ст.9 КПК передбачено правило, згідно з яким «у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу».
Однією із загальних засад кримінального провадження є рівність перед законом і судом (п.3 ч. 1 ст. 7 КПК).
За змістом п. 3 ч. 1 ст. 7 КПК, який розкритий у ч. 1 ст. 10 КПК, «не може бути привілеїв чи обмежень у процесуальних правах, передбачених цим Кодексом, за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних чи інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, громадянства, освіти, роду занять, а також за мовними або іншими ознаками».
Ураховуючи наведене, слідчий суддя дійшов висновку, що у кримінальному провадженні представником заявника може бути особа, яка за змістом КПК може бути представником іншого учасника кримінального провадження, з якими його можна порівняти. При цьому, підтвердження повноважень представника заявника у кримінальному провадженні має здійснюватися у такій формі та порядку, які не наділятимуть останнього привілеями та не обмежуватимуть у порівнянні з іншими учасниками кримінального провадження. Тобто, з дотриманням засади рівності перед законом і судом всіх учасників кримінального провадження. І такі форма та порядок підтвердження повноважень представника заявника у кримінальному провадженні повинні бути такими ж, як і при підтвердженні повноважень представників інших учасників кримінального провадження, з якими його можна порівняти.
Оскільки ст. 64-1, 64-2 КПК так само як і ст. 60 КПК структурно знаходяться у §5 глави 3 розділу I КПК, котра визначає хто є заявником у кримінальному провадженні, можна зробити висновок, що представником заявника, яким фізична особа, в контексті можливості здійснювати повноваження представника у кримінальному провадженні можна порівняти із представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, та представником юридичної особи, яка є третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт. Крім того, враховуючи, що досудове розслідування у кримінальному провадженні може бути розпочате, як з ініціативи заявника (ч. 1 ст. 60 КПК), так і з ініціативи потерпілого (ч. 2 ст. 55 КПК), котра може проявлятися у поданні заяви про кримінальне правопорушення, у зазначеному контексті представника заявника можна порівняти також із представником юридичної особи, яка є потерпілим (ч. 2 ст. 58 КПК).
А тому порядок і форма підтвердження повноважень представника заявника, задля дотримання засад рівності перед законом і судом, повинні бути такими ж самими, як і передбачені для вищевказаних осіб ч. 3 ст. 58, ст..60, ч. 2 ст. 64-1, ч. 5 ст. 64-2 КПК.
Так, за змістом вищевказаних норм кримінального процесуального закону, представником вказаних учасників кримінального провадження як фізичних, юридичних осіб може бути: захисник ( ч. 2 ст. 58, ст.60, бз. 2 ч. 1 ст. 64-1, абз. 2 ч. 4 ст. 64-2 КПК), тобто адвокат в розумінні ст. 45 КПК; керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами (ч. 2 ст. 58, абз. 3 ч. 1 ст. 64-1, абз. 3 ч. 4 ст. 64-2 КПК); працівник юридичної особи (див. ч. 2 ст. 58, абз. 4 ч. 1 ст. 64-1, абз. 3 ч. 4 ст. 64-2 КПК).
У силу положень ст.45 КПК України захисником є адвокат, який здійснює захист підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, виправданого, особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, а також особи, стосовно якої передбачається розгляд питання про видачу іноземній державі (екстрадицію)( ч.1 ст.45 КПК України).
На підставі ч.2 ст.45 КПК України захисником не може бути адвокат, відомості про якого не внесено до Єдиного реєстру адвокатів України або стосовно якого у Єдиному реєстрі адвокатів України містяться відомості про зупинення або припинення права на зайняття адвокатською діяльністю.
Відповідно до ст.50 КПК України повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються:
1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю;
2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.
Отже, представником заявника, який є юридичною особою, аналогічно вказаним вище приписам, має право бути особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником, тобто є адвокатом або працівник юридичної особи за відповідною посадою чи такий,який діє на підставі установчих (статутних документів), де зазначені відповідні повноваження.
При цьому можливість особи у кримінальному провадженні діяти при зверненні до суду, в тому числі під час підписання та подання скарги клопотання у кримінальному провадженні, в якості представника обумовлюється необхідністю підтвердження наявності у неї відповідних повноважень.
Звертаючись з клопотанням про скасування арешту ОСОБА_3 на підтвердження повноважень діяти від імені та в інтересах компанії LeasePlan Ceska republika, s.r.o. долучив копію довіреністі від 25.01.2022 року компанії LeasePlan Ceska republika, s.r.o., яка уповноважила громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закордонний паспорт НОМЕР_4 на представлення інтересів компанії в правоохоронних та судових органах України, перекладеної на українську мову.
При цьому, ОСОБА_3 до матеріалів скарги документів, що підтверджують його статус адвоката та/або документів, зазначених наведених приписах КПК України, не долучив.
А тому слідчий суддя приходить до висновку про те, що клопотання подане неналежним суб`єктом звернення.

За таких обставин, підстав для задоволення клопотання немає.

З огляду на викладене, керуючись ст.174 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні № 0000076 від 03.03.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1