Справа № 991/8390/21
Провадження №11-сс/991/67/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 січня 2022 року місто Київ

Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду колегією суддів у складі:
головуючого ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
учасники судового провадження: ОСОБА_5 ,
розглянула в судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 14.12.2021 про відмову у задоволенні скарги на бездіяльність Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Історія провадження
1.27.11.2021 ОСОБА_5 засобами поштового зв`язку звернулась до Генерального прокурора із заявою від 26.11.2021 про вчинення окремими працівниками Кременецької місцевої прокуратури, суддями Господарського суду Тернопільської області та Шумського районного суду Тернопільської області кримінальних правопорушень, передбачених статтями 255, 364, 366, 367 Кримінального кодексу України (далі КК). Ця заява надійшла до Офісу Генерального прокурора 29.11.2021, однак викладені у заяві відомості не внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР).
2.09.12.2021 заявник засобами поштового зв`язку подала до слідчого судді Вищого антикорупційного суду скаргу на бездіяльність Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР (далі скарга).
3.14.12.2021 слідчий суддя відмовив у задоволенні скарги.
4.17.01.2022 на зазначену ухвалу заявник подала апеляційну скаргу.
Зміст та мотиви оскаржуваної ухвали
5.Оскаржуваною ухвалою слідчого судді відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність Генерального прокурора щодо невнесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за її заявою від 26.11.2021.
6.Ухвала мотивована таким: (1) заява від 26.11.2021 підсудна Вищому антикорупційному суду лише в частині доводів про ймовірне вчинення суддями Господарського суду Тернопільської області та Шумського районного суду Тернопільської області злочину, передбаченого частиною 2 статті 364 КК, в іншій частині щодо ймовірного вчинення злочинів за статтями 255, 366, 367 КК та стосовно працівників Кременецької місцевої прокуратури заява та скарга не належать до підсудності Вищого антикорупційного суду; (2) у заяві не наведено обставин, які б могли свідчити про вчинення суддями кримінального правопорушення, передбаченого статтею 364 КК не наведено відомостей про зловживання владою чи службовим становищем з метою одержання неправомірної вигоди та спричинення цими діями істотної шкоди.
Вимоги і доводи апеляційної скарги
7.В апеляційній скарзі викладено прохання: (1) поновити строк на апеляційне оскарження; (2) скасувати ухвалу слідчого судді та (3) постановити нову ухвалу, якою задовольнити скаргу.
8.Клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження мотивоване тим, що: (1) 14.12.2021, в день постановлення оскаржуваної ухвали, її копія заявнику засобами електронного зв`язку не надсилалась; (2) копію оскаржуваної ухвали вона отримала поштою лише 11.01.2022 та (3) 17.01.2022 протягом п`яти днів з моменту отримання подала на неї апеляційну скаргу.
9.Вимоги по суті обґрунтовує таким: (1) 29.11.2021 Офіс Генерального прокурора отримав її заяву про вчинення кримінального правопорушення, однак Генеральний прокурор в порушення вимог статті 214 КПК не вніс до ЄРДР відомості викладені в заяві; (2) вимоги КПК не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви про кримінальне правопорушення, а встановлюють лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення; (3) навіть якщо результати аналізу наведених особою у заяві відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до статті 284 КПК; (4) обсяг судового контролю за оскаржуваною бездіяльністю прокурора має забезпечити можливість ініціювати початок кримінального провадження за поданою заявою про кримінальне правопорушення; (5) в обґрунтовування цих доводів апелянт посилалась на узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування» від 12.01.2017 № 9-49/0/4-17 (далі Узагальнення ВССУ) та рішення Конституційного Суду України від 17.06.2020 № 4-р(ІІ)/2020 у справі № 3-180/2018 (1644/18); (6) у той же час слідчий суддя здійснив розгляд заяви від 26.11.2021 по суті на предмет наявності події та складу злочину, передбаченого частиною 2 статті 364 КК, обов`язок доказування яких покладено на слідчого.
Позиції учасників провадження
10.У судовому засіданні заявник підтримала подану апеляційну скаргу та просила її задовольнити.
11.Інші учасники судового провадження в судове засідання не прибули та не надали Суду свої позиції щодо апеляційної скарги. Враховуючи, що такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття, то їх неприбуття не перешкоджає проведенню розгляду (частина 4 статті 405 КПК).
Оцінка та мотиви Суду
12.Для вирішення апеляційної скарги по суті Суд має розглянути такі питання: (1) чи підлягає поновленню строк апеляційного оскарження. Якщо так, то (2) чи передбачає закон необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ній інформації саме про кримінальне правопорушення (а не про щось інше); якщо так, то (3) чи підлягають відомості заяви ОСОБА_5 про вчинене кримінальне правопорушення внесенню до ЄРДР.
13.Суд надає ствердні відповіді на перше та друге питання, а на третє негативну.
(1) Щодо поновлення строку на апеляційне оскарження
14.Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення (пункт 3 частини 2 статті 395 КПК).
15.Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення (абзац 2 частини 3 статті 395 КПК). Правило початку перебігу строку «з дня отримання копії судового рішення» не поширюється на оскарження ухвал слідчого судді, постановлених за викликом особи, але без її участі. У такому випадку строк на апеляційне оскарження обчислюється за загальним правилом, а саме з моменту оголошення судового рішення (постанови Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 04.03.2020 у справі № 4910/16/19-к, від 28.10.2020 у справі № 487/4645/19, від 24.02.2021 у справі № 234/6277/20). Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду України від 01.10.2015 у справі № 5-103кс15 та від 24.03.2016 у справі № 5-16кс16.
16.Оскаржувана ухвала слідчого судді була постановлена 14.12.2021 з повідомленням та за участі особи, яка її оскаржує. Так, ОСОБА_5 приймала участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, вона висловила свою позицію щодо скарги та просила в подальшому оголошувати судове рішення у її відсутність, а ухвалу надіслати їй поштою. Тож строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді обраховується з дня її оголошення (14.12.2021) та закінчився 20.12.2021. ОСОБА_5 подала апеляційну скаргу 17.01.2022 та просить поновити строк на апеляційне оскарження, посилаючись на отримання нею оскаржуваної ухвали лише 11.01.2022.
17.Пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою суду (частина 1 статті 117 КПК).
18.З огляду на те, що причиною пропуску строку апеляційного оскарження була необізнаність з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, Суд визнає зазначену причину пропуску процесуального строку поважною та вважає за можливе поновити ОСОБА_5 строк на подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді від 14.12.2021.
(2) Щодо передбаченої законом необхідності попередньої оцінки (аналізу) слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ній інформації саме про кримінальне правопорушення
19.Суд вважає правильними дії слідчого судді з проведення попередньої оцінки (аналізу) змісту заяви про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ній інформації саме про кримінальне правопорушення при розгляді скарги на бездіяльність уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР. Аналогічним чином мають діяти слідчий та прокурора при отриманні відповідної заяви.
20.Зазначена правова позиція є усталеною у практиці Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду (наприклад, ухвали: від 02.09.2020 у справі № 991/6129/20, від 29.09.2020 у справі № 991/7770/20, від 30.09.2020 у справі № 760/10571/19, від 23.11.2020 у справі № 991/9397/20, від 23.11.2020 у справі № 991/9399/20, від 11.01.2021 у справі № 991/10390/20, від 16.01.2021 у справі № 991/8047/20, від 02.02.2021 у справі № 991/106/21, від 04.03.2021 у справі № 991/672/21, від 04.03.2021 у справі № 991/664/21, від 24.03.2021 у справі № 991/1653/21, від 14.04.2021 у справі № 991/2279/21, від 27.05.2021 у справі № 991/2500/21, від 02.06.2021 у справі № 991/3403/21, від 20.10.2021 у справі № 991/6646/21, від 08.12.2021 у справі № 991/7952/21 тощо).
21.Щодо посилання апелянта на окремі положення узагальнення ВССУ Суд вважає за необхідне звернути увагу на таке. У наведених узагальненнях було відображено різні підходи, які на той час склалися в судовій практиці щодо застосування статті 214 КПК. Так, станом на момент публікації зазначеного узагальнення (початок 2017 року) ВССУ було фактично констатовано складність і неоднозначність судової практики, що склалася з питань «правової оцінки заяви чи повідомлення на предмет обґрунтованості викладених у них відомостей, що свідчать саме про кримінальне правопорушення».
22.Цитований апелянтом висновок узагальнення «обов`язок слідчого, прокурора за частиною 1 статті 214 КПК невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР не вимагає оцінки ним такої заяви на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР» свідчить про те, що правова оцінка заяви про кримінальне правопорушення не може бути надто детальною (щодо кожної з ознак складу кримінального правопорушення) з урахуванням початкового етапу дослідження події імовірного кримінального правопорушення та обмеженістю правових можливостей щодо не тільки пізнання тих чи інших обставин, але й можливості детального обґрунтування наявності повного складу кримінального правопорушення, що характерно для підсумкових рішень у кримінальному провадженні (винесення вироку чи закриття кримінального провадження).
23.Потреба забезпечити єдине застосування закону не має призводити до негнучкості та неналежних обмежень у розвитку права і не повинна загрожувати незалежності суддів. Забезпечення єдиного та послідовного застосування законів, а також заохочення розвитку права через судову практику є, у першу чергу, повноваженням верховного суду (положення d, e розділу «Основні висновки та рекомендації» Висновку Консультативної ради європейських суддів № 20 (2017)).
24.Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права (частина 6 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).
25.У цьому контексті Суд звертає увагу на правову позицію Верховного Суду, який у своїх постановах наголосив на такому: (1) «... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...» (постанова від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18); (2) «… слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР» (постанова від 30.09.2021 у справі № 556/450/18).
26.Такий висновок відповідає і рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_6 від 17.06.2020, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».
27.Суд враховує у цьому випадку наведені вище висновки Верховного Суду і Конституційного Суду України та не вбачає підстав відхилятися від усталеної практики Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду щодо застосування статті 214 КПК.
28.Суд також звертає увагу, що констатація того, що заява про кримінальне правопорушення містить відомості саме про кримінальне правопорушення має базуватись не на детальному аналізі наявності чи відсутності кожної з ознак складу злочину, про який йдеться у заяві. Так, якщо зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що (1) обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу; (2) у силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, (3) існують обставини, в силу яких передбачений законом механізм притягнення до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення, не може бути застосований за відсутності відомостей з інших джерел, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.
29.Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ній інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв викладених у пункті 28 цієї ухвали.
(3) Щодо відсутності підстав для внесення до ЄРДР відомостей заяви ОСОБА_5 про вчинене кримінальне правопорушення
30.Розглядаючи скаргу ОСОБА_5 щодо бездіяльності Генерального прокурора щодо невнесення до ЄРДР відомостей викладених у заяві від 26.11.2021 заяви про кримінальне правопорушення, слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про відсутність в заяві об`єктивних даних, які б свідчили ймовірність вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 364 КК.
31.У заяві йдеться про те, що: (1) Кременецька місцева (окружна) прокуратура не є юридичною особою, тому її керівник не має права на звернення до суду з позовною заявою; (2) окремі судді господарського суду Тернопільської області та Шумського районного суду Тернопільської області прийняли до розгляду та розглянули по суті ряд позовів керівника Кременецької місцевої прокуратури в інтересах держави, які були оформлені на бланку структурного підрозділу обласної прокуратури без права юридичної особи та подані не юридичною особою; (3) на думку заявника ці дії свідчать про те, що судді не визнають Конституцію України, а продовжують керуватись Конституцією СРСР, руйнують інституційну спроможність держави; (4) цими діями суддів заявнику завдано психологічних травм, тобто істотної моральної шкоди, яку вона оцінює в 1 млн грн.
32.Отже, заявником констатується факт відправлення суддями правосуддя розгляду позовних заяв прокурора. У той же час, в заяві не наведено жодних фактичних даних, які б могли вказувати на наявність в діях суддів ознак кримінального правопорушення, передбаченого статтею 364 КК чи іншими статтями КК.
33.Зазначені у заяві обставини не можуть свідчити про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення, підсудного Вищому антикорупційному суду, і що описані в ній факти потребують перевірки засобами кримінального процесу. Таким чином, відомості заяви ОСОБА_5 не підлягають внесенню до ЄРДР.
Висновки Суду за результатами розгляду апеляційної скарги
34.За наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право, зокрема, залишити ухвалу без змін.
35.Суд дійшов висновку, що слідчим суддею були правильно встановлені фактичні обставини справи та надана їм відповідна правова оцінка на підставі наявних матеріалів.
36.З огляду на вищевикладене Суд дійшов висновку, що в задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_5 слід відмовити, а ухвалу слідчого судді залишити без змін.
37.Керуючись статтями 404, 405, 407, 419, 422, 532 КПК, колегія суддів постановила:
1.Клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження задовольнити.
2.Поновити ОСОБА_5 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 14.12.2021.
3.Апеляційну скаргу залишити без задоволення.
4.Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 14.12.2021 залишити без змін.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1
Судді ОСОБА_2
ОСОБА_3