Справа № 635/7427/21
Провадження № 1-кп/635/1080/2021
УХВАЛА

20 вересня 2021 року Харківський районний суд Харківської області в складі колегії суддів:
головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ? ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретар судового засідання ОСОБА_4 ,

за участю прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_7 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду в селищі Покотилівка Харківського району Харківської області обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000034 від 25.03.2021 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого п.4 ч.2 ст.115 КК України, ?

в с т а н о в и в:

В провадженні Харківського районного суду Харківської області знаходиться обвинувальний акт у даному кримінальному провадженні.
У підготовчому судовому засіданні прокурор Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_5 звернулась до суду з клопотанням про обрання до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтовуючи його тим, що продовжують існувати ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України (ризики переховування від суду, незаконний вплив на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, а також можливість вчинення інших кримінальних правопорушень), які стали підставою для обрання відносно останнього відповідного запобіжного заходу, а разом з тим наявні підстави, що свідчать про неможливість запобігання вказаним ризикам, застосувавши до особи більш м`який запобіжний захід.
Обвинувачений ОСОБА_6 проти клопотання прокурора про обрання до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував.
Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_7 підтримала позицію свого підзахисного.
Колегія суддів вислухавши думку учасників судового провадження щодо клопотання прокурора про обрання до обвинувального запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, встановила наступне.
За вимогами частин третьої статті 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ КПК України.
Відповідно до частини першої статті 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу, колегія суддів враховує вимоги статті 29 Конституції України, статті 9 Загальної Декларації прав людини, статті 5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і статті 12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом.
Відтак, досліджуючи питання про можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , колегією суддів встановлено, що на підставі ухвали слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 26 березня 2021 року ОСОБА_6 , як підозрюваному у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000034 від 25.03.2021, було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на шістдесят днів. В подальшому, декілька разів обраний ОСОБА_6 запобіжний захід було продовжено на підставі ухвал слідчих суддів, а в останнє на підставі ухвали слідчого суддів від 03 вересня 2021 року, де строк дії ухвали визначено до 02 жовтня 2021 року включно. Таким чином, строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 закінчується 02 жовтня 2021 року.
Відповідно до положень частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованості інкримінованого обвинуваченому діяння, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду, вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу суд повинен враховувати обставини, передбачені статтею 178 КПК України, зокрема, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого ця особа підозрюється, обвинувачується, та дані, які її характеризують і можуть свідчити про наявність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу відносно обвинуваченого, колегія суддів бере до уваги, що ОСОБА_6 обґрунтовано інкриміновано обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України, умисного особливо тяжкого кримінального правопорушення проти життя і здоров`я, ним вчинено дії, направлені на приховування діяння у вчиненні якого він обвинувачується, а також не працевлаштований, пенсіонер, не має утриманців, що вказує про відсутність міцних соціальних зв`язків, у зв`язку з чим без застосування запобіжного заходу до нього, він може покинути територію Харківської області та переховуватись від суду, намагаючись уникнути кримінальної відповідальності. В даному випадку продовжує існувати ризик, передбачений пунктом 1 частини першої статті 177 КПК України (переховування від суду).
Зважаючи на те, що суд має досліджувати докази безпосередньо і судовий розгляд у провадженні ще не розпочатий, потерпіла та свідки судом ще не допитані, а обвинувачений ОСОБА_6 обізнаний про місце мешкання потерпілої та свідків, існує ймовірність, що з метою уникнення кримінальної відповідальності, а відтак обвинувачений може вчинити дії, спрямовані на здійснення незаконного психологічного або навіть фізичного впливу на потерпілу та свідків, які викривають його у вчиненні правопорушення. Отже, з приведеного вбачається існування ризику, передбаченого пунктом 3 частини першої статті 177 КПК України (незаконний вплив на потерпілу та свідків у цьому ж кримінальному провадженні).
Колегія суддів також погоджується з доводами прокурора щодо існування ризику, передбаченого пунктом 5 частини першої статті 177 КПК України, оскільки обвинуваченим було вчинені дії направлені на приховування інкримінованого йому діяння, постійного місця роботи та законних джерел заробітку не має, а також виходячи з особливості вчинення інкримінованого йому діяння, незважаючи на притягнення його до кримінальної відповідальності, може вчинити інші кримінальні правопорушення.
Враховуючи зазначені обставини та обставини інкримінованого ОСОБА_6 кримінального правопорушення, вчиненого з особливою жорстокістю та з подальшим приховуванням, колегія суддів приходить до висновку, що вказані обставини об`єктивно свідчать про наявність ризиків продовження обвинуваченим своєї злочинної діяльності, вчинення впливу на потерпілу, свідків та вчинення ним інших кримінальних правопорушень.
З урахуванням наявності обґрунтованості інкримінованого обвинувальному діяння та існування ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, його тяжкості та особи обвинуваченого, даних про його соціальні зв`язки та спосіб життя, ризику продовження або повторення протиправної поведінки, колегія суддів прийшла до висновку, що для досягнення цілей, визначених статтею 177 КПК України, відносно обвинуваченого має бути застосований запобіжний у вигляді тримання пі вартою строком на шістдесят днів, оскільки жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.
При цьому, колегія суддів не приймає доводи обвинуваченого та його захисника про те, що наявні підстави для обрання більш м`якого запобіжного заходу, оскільки в судовому засіданні не здобуто відомостей, які б безумовно свідчили про неможливість тримання обвинуваченого під вартою, а також не отримано відомостей щодо інших обставин, які б переважали ризики, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.
За викладених обставин у сукупності, колегія суддів вважає, що саме запобіжний захід у вигляді тримання обвинуваченого під вартою в повній мірі відповідає меті його застосування: забезпеченню виконанню обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії передбачені пунктами 1, 3, 5 частини першої статті КПК України.
При цьому необхідно зауважити, що викладена вище позиція колегії суддів ґрунтується на принципі презумпції невинуватості, та не ставить ціллю передбачити можливе покарання за інкримінований обвинуваченому діяння.
Керуючись статтями 177, 194, 199, 315, 371-372 КПК України, колегія суддів, ?

ухвалила:

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів, тобто до 18 листопада 2021 року включно.
Ухвала в частині застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення до Харківського апеляційного суду, а ОСОБА_6 в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 21 вересня 2021 року

Головуючий суддя - ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3