Справа № 464/7612/21
пр.№ 1-кс/464/2482/21
У Х В А Л А

01 грудня 2021 року м.Львів

Слідчий суддя Сихівського районного суду м.Львова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції № 2 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному 27 жовтня 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000187, відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м.Львова, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів підозрюваного місце реєстрації: АДРЕСА_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 ,

за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.186 КК України.

у с т а н о в и в :

Старший слідчий СВ відділу поліції № 2 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим із прокурором у кримінальному провадженні прокурором Франківської окружної прокуратури міста Львова ОСОБА_3 , про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначенням розміру застави. Покликається на те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.186 КК України. Ураховуючи особу підозрюваного та обставини вчинення ним злочинних дій, підозрюваному слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити його належну поведінку.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Підозрюваний та захисник у судовому засіданні проти клопотання заперечили та просять в такому відмовити, так як підозрюваний злочину не вчиняв. У разі якщо слідчий суддя прийде висновку про застосування запобіжного заходу, то просить такий у вигляді застави.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши клопотання та матеріали в його обґрунтування, слідчий суддя дійшов наступного висновку з огляду на таке.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам. Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 5 років (п.4 ч.2 ст.183 КПК України).

Відділом поліції № 2 ЛРУП № 2 ГУ Національної поліції у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 27 жовтня 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000187, в якому ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні 26 жовтня 2021 року злочину, передбаченого ч.3 ст.186 КК України, - відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчиненого повторно, поєднане в проникненням в житло та насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого.

Слідчим у клопотанні з доданими документами з достатньою на даній стадії кримінального провадження повнотою підтверджується наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 згаданого злочину: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 26 жовтня 2021 року, протоколами допиту свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 , висновком експерта за результатами проведення судово-медичної експертизи, протоколами огляду предметів, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, що є достатніми на даному етапі кримінального провадження для визнання підозри обґрунтованою. Будь-які інші докази, які б викликали сумніви в обґрунтованості підозри, в матеріалах кримінального провадження відсутні.
При встановленні факту наявності (чи відсутності) обґрунтованої підозри відносно ОСОБА_4 слідчий суддя керується не тільки положеннями національного кримінального процесуального законодавства, а враховує й практику з цього питання Європейського суду з прав людини (ч.5 ст.9 КПК України), яка відображена в рішенні від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, а також в рішенні у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, згідно з якою вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

В інших рішеннях «Ілійков проти Болгарії» від 26 липня 2001 року, «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року Європейський суд з прав людини зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. Згідно з правовою позицію, яка закріплена у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (рішення від 28 жовтня 1994 року), факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.
З огляду на встановлені у судовому засіданні обставини та наведені норми Кримінального процесуального кодексу України, вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_4 , слідчий суддя враховує: тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у тяжкому злочині (ст.12 КК України), за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років, його вік, стан здоров`я (відсутність скарг), сімейний (неодружений) та майновий стан (відсутнє постійне офіційне місце роботи, що свідчить про відсутність доходу та постійної зайнятості), особу підозрюваного, який раніше неодноразово притягувалася до кримінальної відповідальності, має судимість, востаннє вироком Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 18 жовтня 2021 року за ч.3 ст.185 КК України до 3 років позбавлення волі із звільненням від відбування покарання на підставі ст.75 КК України строком 2 роки, підозрюється у вчиненні нового злочину проти власності під час іспитового строку, установлено за злочин проти власності, на розгляді судів перебуває два обвинувальних акти за ч.3 ст.185 КК України, у одному з яких кримінальних проваджень застосовувався привід.

Ураховуючи інтереси суспільства у відношенні до суспільної небезпеки, слідчий суддя дійшов висновку про те, що в сукупності є всі підстави вважати, що застосування підозрюваному більш м`якого, окрім виняткового, запобіжного заходу не зможе запобігти доведеним прокурором ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, а саме:
переховуватися від органів досудового розслідування та суду загрожує покарання до 8 років позбавлення волі при відсутності міцних соціальних зв`язків (проживання з матір`ю, як покликається підозрюваний, жодним чином не підтверджене) та постійного визначеного місця проживання, а тому має реальну можливість змінити місце свого перебування, до суду на виклики не з`являється;

вчиняти інші кримінальні правопорушення неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за умисні злочини, у тому числі проти власності, та підозрюється у вчиненні злочину при відсутності жодного офіційного джерела доходу.

Отже, саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою сприятиме забезпеченню виконанню підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, забезпечить дієвість кримінального провадження та потреби досудового розслідування виправдають такий ступінь втручання у права і свободи особи. Більш м`які запобіжні заходи, як просить захист, чи їх незастосування не забезпечать його належної поведінки з урахуванням особи підозрюваного та конкретних обставин справи.

На підставі вимог ч.1 ст.197 КПК України, з урахуванням стадії досудового розслідування, строк тримання під вартою визначається до 60 днів.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч.4 цієї статті. Тому відсутні підстави для визначення розміру застави обвинуваченому, оскільки такий обвинувачуються у вчиненні злочину із застосування насильства.

Керуючись ст.ст.176-178, 183, 194, 196, 197, 309, 369-372 КПК України,

п о с т а н о в и в :

Клопотання задоволити.

Обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Строк дії ухвали про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою установити до 29 січня 2022 року включно.
Дана ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_10