справа № 626/2849/21
провадження № 1-кп/631/128/21
У Х В А Л А
09 грудня 2021 року селище міського типу Нова Водолага
Колегія суддів Нововодолазького районного суду Харківської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
з боку сторони обвинувачення:
потерпілих ОСОБА_6 ,
з боку сторони захисту:
обвинуваченого ОСОБА_9 ,
захисника ОСОБА_10 ,
18 жовтня 2021 року за вхідним № 5674/21-вх з Харківського апеляційного суду надійшли матеріали кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 Кримінального кодексу України, що були зареєстровані за № 626/2849/21 (провадження № 1-кп/631/128/21) та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, обліково-статистичної картки справи та Контрольного журналу судових справ і матеріалів, переданих для розгляду судді, передані головуючому судді ОСОБА_1 .
Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 18 жовтня 2021 року було призначено підготовче судове засідання по справі.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 18 жовтня 2021 року головуючим суддею у даному кримінальному провадженні визначено суддю ОСОБА_1 , справі присвоєно єдиний унікальний № 626/2849/21, провадження № 1-кп/631/128/21.
20 жовтня 2021 року секретарем суду ОСОБА_14 на виконання ухвали Нововодолазького районного суду Харківської області, постановленої у складі головуючого судді ОСОБА_1 від 19 жовтня 2021 року, з метою збільшення складу суду було здійснено повторний розподіл судової справи з єдиним унікальним № 626/2849/21 (провадження № 1-кп/631/128/21) щодо вчинення ОСОБА_9 кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 Кримінального кодексу України.
За результатами даного розподілу призначення суддів не відбулося, підстава не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи, що підтверджується протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20 жовтня 2021 року (зайнятість судді згідно табелю відпустка менше 14 календарних днів відповідно до наказу № 02-06/46 від 20 вересня 2021 року «Про надання відпустки судді ОСОБА_3 »).
Відповідно до наказу № 02-06/45 від 20 вересня 2021 року «Про надання відпустки ОСОБА_3 » судді ОСОБА_3 надано невикористану додаткову відпустку за вислугу років за 2018 рік тривалістю 15 календарних днів з 04.10.2021 по 19.10.2021.
Відповідно до наказу № 02-06/46 від 20 вересня 2021 року «Про надання відпустки ОСОБА_3 » судді ОСОБА_3 надано частину невикористаної основної щорічної відпустки за період роботи з 26.01.2016 по 26.01.2017 року тривалістю 4 календарних днів з 20.10.2021 по 23.10.2021.
Загальний період перебування судді ОСОБА_3 у відпустці становить з 04 жовтня 2021 року по 23 жовтня 2021 року включно.
25 жовтня 2021 року о 09 годині 26 хвилин, враховуючи що цей день є першим робочим днем судді ОСОБА_3 після щорічної відпустки, на виконання пункту 2.3.27 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України № 25 від 02 квітня 2015 року, погодженого наказом Державної судової адміністрації України № 45 від 02 квітня 2021 (із змінами та доповненнями) відповідно до якого у разі одночасного перебування всіх суддів у відрядженнях, відпустках, їх тимчасової непрацездатності та в інших передбачених законом випадках, у яких суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ, автоматизований розподіл судових справ здійснюється автоматизованою системою у робочий день, наступний за днем, коли відпали відповідні обставини, керівником апарату Нововодолазького районного суд Харківської області було дано вказівку секретарю суду ОСОБА_14 знову здійснити розподіл кримінальної справи з єдиним унікальним № 626/2849/21 (провадження № 1-кп/631/128/21) з метою збільшення складу суду.
Відповідно до проколу автоматичного визначення складу колегії від 25 жовтня 2021 року визначено склад колегії суддів для розгляду кримінального провадження з єдиним унікальним № 626/2849/21, а саме: головуючий суддя ОСОБА_1 , судді: ОСОБА_2 ОСОБА_3 .
На момент розподілу 25 жовтня 2021 року справи з єдиним унікальним № 626/2849/21 (провадження № 1-кп/631/128/21) інформація щодо перебування судді ОСОБА_3 на лікарняному була відсутня.
Відповідно до аналізу змін табеля робочого часу суддів (25.10.2021 25.10.2021) сформованого автоматизованою системою документообігу суду, ознака «хвороба» відносно судді ОСОБА_3 встановлена 25 жовтня 2021 року о 15 годині 07 хвилин.
Автоматизований розподіл наступних справ, що надійшли в провадження Нововодолазького районного суду Харківської області від 25 жовтня 2021 року було здійснено після встановлення в автоматизованій системі документообігу суду, а саме в табелі робочого часу суддів ознаки «хвороба» судді ОСОБА_3 .
З огляду на вищевикладене втручання у функціонування автоматизованої системи документообігу суду під час розподілу справи з єдиними унікальним № 626/2849/21 (провадження № 1-кп/631/128/21) щодо вчинення ОСОБА_9 кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 Кримінального кодексу України відсутнє. Натомість мало місце наявність помилок в налаштуваннях автоматизованої системи діловодства суду, що призвели до порушення порядку визначення колегії суддів для розгляду справи, однак уникнути неправильного налаштування автоматизованої системи діловодства суду було не можливе, так як на момент розподілу 25 жовтня 2021 року справи з єдиним унікальним № 626/2849/21 інформація щодо тимчасової непрацездатності судді ОСОБА_3 була відсутня.
В судовому засіданні була вислухана думка сторін кримінального провадження.
Прокурор та потерпілі вважали, що справа була розподілена відповідно до приписів статті 35 Кримінального процесуального кодексу України.
Сторона захисту вважала, що розподіл справи в день перебування судді на лікарняному є підставою для задоволення заяви про самовідвід, незалежно від того коли судді був оформлений листок непрацездатності.
Колегія суддів, заслухавши думки учасників судового провадження з боку сторони обвинувачення та сторони захисту, дослідивши надані суду документи та матеріали справи, виходить з наступного.
Положеннями частин 1 та 2 статті 22 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» визначено, що місцевий суд є судом першої інстанції і здійснює правосуддя у порядку, встановленому процесуальним законом. Місцеві загальні суди розглядають цивільні, кримінальні, адміністративні справи, а також справи про адміністративні правопорушення у випадках та порядку, визначених процесуальним законом.
Частиною 2 статті 8 наведеного вище Закону України передбачено, що суддя розглядає справи, одержані згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. На розподіл судових справ між суддями не може впливати бажання судді чи будь-яких інших осіб.
Отже, суддя та інші особи позбавлені можливості впливати на формування складу суду для розгляду конкретної справи, що спрямовано на забезпечення реалізації учасниками справи права на судовий захист незалежним та безстороннім судом, встановленим законом, як складової права на суд, гарантованого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Прядок визначення складу суду для розгляду кримінального провадження визначений у статті 35 Кримінального процесуального кодексу України, частина 3 якої обумовлює, що визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, крім випадків, установлених законом.
Відповідно до частини 9 статті 35 Кримінального процесуального кодексу України склад суду у кримінальному провадженні є незмінним, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом.
Особливості розподілу кримінальних проваджень та інших передбачених законом процесуальних документів, що подаються до суду, встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему (частина 12 статті 35 Кримінального процесуального кодексу України).
Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 було затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів) визначено у пункті 2 Розділу І наведеного Положення.

26 травня 2021 року набрав чинності Закон України № 1416-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо забезпечення поетапного впровадження Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи».

Відповідно до цього Закону створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи здійснюється поетапно. Окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті «Голос України» та на вебпорталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

04 вересня 2021 року о 13 годині 46 хвилин на вебпорталі судової влади України та в газеті «Голос України» № 168 (7668) від 04 вересня 2021 року на 15 сторінці Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про створення та забезпечення функціонування трьох підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку.

Тобто, наразі модуль «Автоматизований розподіл» у складі Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи не функціонує.

Відповідно до Консультативного висновку Ради суддів України щодо проекту Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему (в порядку частини 7 статті 15-1 Закону України «Про судоустрій і статус суддів України»), затвердженого Рішенням Ради суддів України від 11 червня 2021 року № 23, було звернуто увагу на те, що в зазначеним Положенням не регламентується порядок роботи Підсистеми автоматизованого розподілу справ у складі Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, а тому визначення складу суду та присяжних здійснюється відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого ще рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (зі змінами).

В даному випадку підлягають застосування приписи Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (зі змінами, внесеними згідно з Рішеннями Ради суддів України від 11 червня 2021 року № 18) (далі по тексту Положення).

Положення про автоматизовану систему документообігу суду розроблено відповідно до вимог Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Господарського процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України, Кримінального процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу України про адміністративні правопорушення (розділ І Загальні положення).

У розділі ІІ Положення передбачено Порядок функціонування автоматизованої системи, відповідно до якого автоматизована система забезпечує автоматизацію технологічних процесів обробки інформації в суді, а саме: зокрема, розподіл судових справ між суддями (колегіями суддів), визначення запасного судді, слідчого судді, присяжних та народних засідателів.

Відповідно до підпунктів 2.3.1, 2.3.2 пункту 2.3 Положення розподіл судових справ здійснюється в суді в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ. Визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом:

автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи;

пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ;

розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді;

визначення складу суду з метою заміни судді (суддів);

повторного автоматизованого розподілу судових справ.

Згідно з підпунктом 2.3.33 пункту 2.3 Положення, у разі необхідності розгляду судової справи колегією суддів у суді першої інстанції після проведення автоматизованого розподілу судової справи між суддями здійснюється повторний автоматизований розподіл судової справи з метою збільшення складу суду у порядку, зазначеному в підпункті 2.3.23 пункту 2.3 цього Положення.

Результатом автоматичного визначення складу колегії суддів є протокол автоматичного визначення складу колегії суддів (додаток 2), що автоматично створюється автоматизованою системою.

Одночасно з протоколом автоматизованою системою автоматично формується звіт про визначення складу колегії суддів відповідного суду. Звіт містить такі відомості: дата та час початку автоматичного визначення складу колегії суддів; єдиний унікальний номер судової справи; номер провадження (за наявності); категорія судової справи (за наявності); коефіцієнт складності судової справи (за наявності); інформація про учасників судового процесу (кримінального провадження); інформація про визначення складу колегії суддів; версія автоматизованої системи; час закінчення автоматичного визначення складу колегії суддів; тривалість автоматизованого розподілу.

Доступ для коригування протоколу та звіту щодо автоматичного визначення складу колегії суддів автоматично блокується автоматизованою системою.

Доступ суддів до перегляду всіх протоколів та звітів щодо автоматичного визначення складу колегії суддів автоматизованої системи не може бути обмежений.

Протокол автоматичного визначення складу колегії суддів роздруковується, підписується та додається до матеріалів судової справи.

Звіт про визначення складу колегії суддів може бути роздрукований для службового використання в суді.

Якщо судова справа підлягає розгляду (перегляду) колегією суддів, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою в місцевому суді визначається головуючий суддя, а в судах апеляційної та касаційної інстанцій суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності).

Після визначення судді-доповідача (головуючого судді) автоматизованою системою визначається склад колегії суддів із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності) та з урахуванням складу судових палат (за їх наявності).

Результатом автоматичного визначення складу колегії суддів є протокол автоматичного визначення складу колегії суддів (додаток 2), що автоматично створюється автоматизованою системою (підпункт 2.3.23 пункту 2.3 Положення).

Разом із тим, відповідно до пункту 2.3.22 пункту 2.3 Положення, судові справи підлягають автоматизованому розподілу між суддями, які мають на момент автоматизованого розподілу судових справ повноваження для здійснення процесуальних дій.

Підпункт 2.3.3 пункту 2.3 Положення встановлює, що не розподіляються щодо конкретного судді судові справи, що надійшли, зокрема у період відпустки судді та під час тимчасової непрацездатності судді.

У відповідності до підпункту 2.3.27 пункту 2.3 Положення у разі одночасного перебування всіх суддів у відрядженнях, відпустках, їх тимчасової непрацездатності та в інших передбачених законом випадках, у яких суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ, автоматизований розподіл судових справ здійснюється автоматизованою системою у робочий день, наступний за днем, коли відпали відповідні обставини.
При цьому, за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду (особи, яка виконує його обов`язки) здійснюється повторний автоматизований розподіл судових справ у разі виявлення очевидних помилок в налаштуваннях автоматизованої системи діловодства суду при автоматизованому розподілі справ, що призвели до порушення порядку визначення судді (колегії суддів) для розгляду справи.
Електронний примірник такого розпорядження (додаток №7) вноситься до автоматизованої системи не пізніше наступного робочого дня, що настає після його підписання (підпункт 2.3.52 пункту 2.3 Положення).
Зі встановлених у судовому засіданні обставин вбачається, що 25 жовтня 2021 року о 09 годині 26 хвилин автоматизоване визначення складу колегії суддів у справі з єдиними унікальним № 626/2849/21 (провадження № 1-кп/631/128/21) щодо вчинення ОСОБА_9 кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 Кримінального кодексу України, було здійснено у процесуальний спосіб, передбачений положеннями статті 35 Кримінального процесуального кодексу України та Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (зі змінами). Проте надання у цей день медичного висновку (листка непрацездатності № 1784093-1, номер випадку непрацездатності 1038613, дата відкриття 25 жовтня 2021 року, дата закриття 29 жовтня 2021 року) про тимчасову непрацездатність судді ОСОБА_3 , час реєстрації якого в Реєстрі медичних висновків в електронній системі охорони здоров`я не має значення, оскільки він розповсюджується на весь робочий день, дає підстави вважати, що автоматизований розподіл судової справи, з огляду на виявлене, потребує корегування.

При цьому колегія суддів зауважує, що право на ефективне поновлення у правах компетентними національними судами в разі порушення основних прав, наданих конституцією або законом, а також право на доступ до правосуддя та справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом є одними із невід`ємних прав людини, які закріплені у Загальній декларації прав людини, прийнятій Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року (статті 8, 10).

Ця норма кореспондує з нормою Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), яка міститься в статті 6 «Право на справедливий суд».

Ключовими принципами статті 6 Конвенції є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд. Право на суд покриває надзвичайно широке поле різноманітних категорій воно стосується як інституційних та організаційних аспектів, так і особливостей здійснення окремих судових процедур.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, викладеною у рішеннях від 09 листопада 2006 року у справі «Білуга проти України», від 28 жовтня 1998 року у справі «Ветштайн проти Швейцарії», тощо важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду.
У пункті 151 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Олександр Волков проти України» (заява № 21722/11) мова йде про те, що фраза «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на склад колегії у кожній справі.

Важливою процесуальною гарантією реалізації права кожної людини на справедливий судовий розгляд незалежним і безстороннім судом у кримінальному провадженні України є інститут відводів (самовідводів) професійних суддів і присяжних, який являє собою сукупність процесуальних норм, що передбачають ініціювання та вирішення питання про недопущення судді до участі або усунення його від участі в кримінальному провадженні за наявності обставин, що виключають таку участь.
Законним є склад суду, який сформований згідно з вимогами кримінального процесуального закону щодо кількості суддів, з додержанням процедури визначення судді (колегії суддів) для конкретного судового провадження, з урахуванням відповідності суддів їх статусу і спеціальним указівкам закону щодо якостей судді, а також за відсутності обставин, що виключають участь судді в кримінальному провадженні чи порушують правила недопустимості повторної участі судді в кримінальному провадженні й незмінності складу суду.
Отже, вимоги Кримінального процесуального законодавства України щодо законності складу суду спрямовані на забезпечення права на справедливий суд, проголошеного в статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположний свобод.
Відтак, автоматизоване визначення складу колегії суддів шляхом збільшення складу суду, здійснений 25 жовтня 2021 року, за умовою встановленого перебування судді ОСОБА_3 на лікарняному, вимагає застосування підпунктів 2.3.27, 2.3.52 пункту 2.3 Положення.
Приходячи до такого суд зауважує на неможливість надмірного формального підходу як до визначення складу колегії суддів, так і до вирішення питання про відвід (самовід) судді. Також суд вважає, що формалізм у процесі є позитивним й необхідним явищем, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу, проте надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду, не сприяє правовій визначеності, належному здійсненню правосуддя, у тому числі виконанні судового рішення та є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини: від 28 жовтня 1998 року у справі «Перед де Рада Каваніллес проти Іспанії», від 13 січня 2000 року у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії», від 08 березня 2017 року у справі «ТОВ «Фріда» проти України»).
А отже, колегія суддів вважає за необхідне усунути виявлені очевидні помилки в налаштуваннях автоматизованої системи документообігу Нововодолазького районного суду Харківської області при автоматизованому розподілу справи з єдиним унікальним № 626/2849/21, провадження №1-кп/631/128/21, за обвинуваченням ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 Кримінального кодексу України.
Враховуючи положення статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, керуючись статтями 1, 2, 7, 8, 9, 35, 80, 81, 369, 372, частиною 2 статті 392, частиною 5 статті 532, статтею 533 Кримінального процесуального кодексу України,

У Х В А Л И В:

Матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000308 від 19 липня 2021 року за обвинуваченням ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 Кримінального кодексу України (справа з єдиним унікальним № 626/2849/21, провадження №1-кп/631/128/21) скерувати до канцелярії Нововодолазького районного суду Харківської області для передачі відповідальному працівнику апарату суду для визначення автоматизованою системою документообігу суду складу колегії суддів у відповідності до приписів статті 35 Кримінального процесуального кодексу України та Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (зі змінами та доповненнями).

Ухвала окремому оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її постановлення. Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачені частиною 1 статті 392 Кримінального процесуального кодексу України.
Ухвала, яка набрала законної сили, є обов`язковою для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, підлягає виконанню на всій території України й звертається до виконання не пізніш як через три дні з дня набрання нею законної сили або повернення матеріалів кримінального провадження до суду першої інстанції із суду апеляційної чи касаційної інстанції.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Суддя: ОСОБА_2

Суддя: ОСОБА_3