Справа №522/8546/18
Провадження №1-кп/522/1164/21
УХВАЛА
Іменем України
24 листопада 2021 року Місто Одеса
Приморський районний суд м. Одеси у складі :
головуючого судді ОСОБА_1
за участю секретаря - ОСОБА_2
під час судового розгляду у кримінальному провадженні №0001604 від 22.03.2018 року за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Кілії, Одеської області, громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого 28.11.2017 року Приморським районним судом м. Одеси за ч.3 ст.185 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 3 роки, на підставі ст.ст.75,104 КК України звільненого від відбування покарання з випробувальним строком на 2 роки, обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.152, ч.1 ст.187 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора - ОСОБА_4
захисник - ОСОБА_5
обвинуваченого - ОСОБА_3 ,

УСТАНОВИВ:
Приморським районним судом м.Одеси здійснюється судовий розгляд у кримінальному провадженні на підставі обвинувального акту стосовно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.152, ч.2 ст.153, ч.1 ст.187 КК України.

Строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 спливає.

Прокурор звернувся до суду із письмовим клопотанням про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою та просив продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 терміном на шістдесят днів.
Захисник та обвинувачений заперечували.
Суд, заслухавши думки учасників судового розгляду, приходить до висновку, що строк тримання обвинувачених під вартою необхідно продовжити, виходячи з наступного.
У частині першій статті 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. До цих ризиків належать такі спроби підозрюваного, обвинуваченого: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому особа підозрюється, обвинувачується.
Частиною 3 ст. 199 КПК України передбачено, що суд при продовженні строку тримання під вартою враховує обставини, які свідчать про те що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання під вартою.
Відповідно до ч. 2 ст. 331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»). Крім того, суд враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Судом встановлено, що ОСОБА_3 обвинувачується у скоєнні тяжких та особливо тяжкого злочину з застосуванням фізичного насильства, вчинених в період іспитового строку.
Крім того ОСОБА_3 раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення злочину проти власності, у разі зміни йому запобіжного заходу на більш м`який, може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілу та свідка у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто продовжують існувати ризики, передбачені п.п.1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України.
Обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.
Тому строк тримання під вартою ОСОБА_3 необхідно продовжити на 60 днів.
Станом на теперішній час судовий розгляд триває, сторона обвинувачення продовжує надавати докази.
Зазначені обставини щодо осіб обвинуваченого та тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання винуватим, його поведінка під час інкримінованих злочинів, дають підстави вважати, що обвинувачений, перебуваючи на волі, може вчинити нові злочини, переховуватися від суду. .
Ризики, які біли враховані під час обрання обвинуваченим запобіжного заходу, не зменшилися та продовжують існувати, що є підставою для продовження строку тримання обвинувачених під вартою.
Застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходів неможливе, зважаючи на вказані ризики, особу обвинуваченого та насильницький характер злочинів, у яких він обвинувачуються. Більш м`які запобіжні заходи не здатні запобігти наявним у кримінальному провадженні ризикам, забезпечити належну поведінку обвинуваченого та виконання ним своїх процесуальних обов`язків.
Зважаючи на положення ч.3 ст.183 КПК України, приймаючи до уваги, що інкримінований обвинуваченому ОСОБА_3 злочин було вчинено із застосуванням насильства до потерпілої, суд не визначає розмір застави як альтернативного запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, оскільки злочин вчинено із застосуванням фізичного насильства.
Згідно п.20.5 розділу XI «Перехідних положень» КПК України у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.у суд вважає за доцільне продовжити строк тримання обвинуваченого під вартою терміном на шістдесят діб.
Керуючись Гл.18, ст.ст. 314-316, 291, 342-355, 371 КПК України, КПК України, суд,

УХ В А Л И В:
Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 , терміном на шістдесят днів, тобто до 23.01 2022 року включно .
Ухвала про продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена протягом п`яти днів до Одеського апеляційного суду.
Головуючий суддя:

24.11.21