Справа № 4910/10/19-к
Провадження 1-кп/4910/1/19
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

11 січня 2022 року м. Київ

Вищий антикорупційний суд колегією суддів у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретар судового засідання ОСОБА_4 ,
за участі:
прокурора ОСОБА_5 ,
захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяви захисників ОСОБА_7 та ОСОБА_6 про відвід колегії суддів у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000003 від 9 січня 2014 року за обвинуваченням
ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Нікополь, громадянина України, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,

В С Т А Н О В И В:
1. Історія провадження та узагальненні доводи заяви про відвід
На розгляді Вищого антикорупційного суду перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.
11 січня 2022 року захисниками обвинуваченого ОСОБА_8 адвокатами ОСОБА_7 та ОСОБА_6 кожним окремо, через відділ діловодства та документообігу суду подано заяви про відвід колегії суддів у складі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .
Обґрунтовуючи відводи, захисники послались на незгоду з прийнятим судом процесуальними рішеннями під час розгляду цього кримінального провадження.
На переконання захисників, наявні обставини, які викликають сумнів у неупередженості колегії суддів та свідчать про наявність підстав для відводу, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України.

2. Позиції учасників судового провадження
Захисники ОСОБА_6 та ОСОБА_7 підтримали заяви про відвід колегії суддів Вищого антикорупційного суду та просили їх задовольнити.
Прокурор заперечував проти задоволення заяв про відвід колегії суддів, посилаючись на те, що незгода захисників із прийнятими процесуальними рішеннями суду не є підставою для відводу колегії суддів та не може свідчити про їх упередженість.

3. Оцінка та мотиви суду
Можливість неупередженого та об`єктивного розгляду справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя.
Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.
З метою дотримання цієї гарантії учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід, який повинен бути вмотивованим (ст. 80 КПК України).
Перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді, передбачений статтями 75, 76 КПК України.
Так, зокрема, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості (п. 4 ч.1 ст.75 КПК України).
Саме на цю законодавчу підставу послались захисники ОСОБА_7 та ОСОБА_6 у заявах про відвід складу суду, зазначаючи про наявність у них сумнівів щодо неупередженості суду.
Згідно з ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).
Критерії, за якими можна визначити чи є суд, що розглядає справу, об`єктивним та неупередженим, розроблені усталеною судовою практикою ЄСПЛ.
Так, у рішенні ЄСПЛ «Олександр Волков проти України» від 9 квітня 2013 року, зазначається, що як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (І) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ІІ) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (п. 104 Рішення).
Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі «Білуха проти України» (Belukha v. Ukraine), п.п. 49, 50). Тест об`єктивності передбачає встановлення того, чи наявні доказані факти, які можуть викликати сумніви у неупередженості (рішення у справі «Кастільо Альгар проти Іспанії» (Castillo Algar v. Spain), п. 45). При цьому, при визначенні наявності законних підстав сумніватися у безсторонності певного судді позиція особи, яка заявляє відвід, має важливе, але не вирішальне значення, вирішальним є те, чи є відповідні побоювання виправданими (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), п. 44).
Таким чином, особиста безсторонність суду презюмується, доки не встановлена на підставі доказів наявність виправданих побоювань щодо неупередженості судді.
Проаналізувавши зазначені у заяви захисників обставини для відводу суддів з урахуванням вищенаведених критеріїв, суд мав визначити, чи є наведені захисниками факти такими, які можуть викликати сумнів щодо неупередженості колегії суддів.
Доводи, викладені в заявах захисників ОСОБА_7 та ОСОБА_6 про відвід колегії суддів, на переконання суду, зводяться виключно до незгоди захисників із прийнятими судом процесуальними рішеннями, що не може породжувати об`єктивно обґрунтованих сумнівів в неупередженості складу суду за відсутності доказів такого, а саме:
з ухвалою суду від 02 листопада 2021 року про здійснення приводу обвинуваченого ОСОБА_8 у судове засідання на 09 листопада 2021 року до Вищого антикорупційного суду, за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, буд. 41, за неявку в судове засідання призначене на 02 листопада 2021 року;
з ухвалою суду від 10 грудня 2021 року про доручення Регіональному центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у місті Києві в кримінальному проваджені, внесеному до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за № 0000003 від 9 січня 2014 року, призначити обвинуваченому ОСОБА_8 адвоката для здійснення захисту за призначенням;
з ухвалами суду без виходу до нарадчої кімнати про відмову в задоволенні клопотань про проведення дистанційного судового провадження в режимі відеоконференції в порядку, передбаченому ст. 336 КПК України;
з ухвалою суду без виходу до нарадчої кімнати від 02 червня 2021 року про відмову в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження № 0000003 від 9 січня 2014 року з підстав передбачених п. 4 ч. 1 ст. 284 КПК України;
з ухвалою суду від 03 січня 2020 року щодо застосування до обвинуваченого ОСОБА_8 , запобіжного заходу у виді застави в розмірі 525 500 грн.;
з ухвалою суду від 15 січня 2020 року про визнання неповажними причини неявки захисників обвинуваченого ОСОБА_8 адвокатів ОСОБА_7 та ОСОБА_9 в судові засідання 14 та 15 січня 2020 року та порушенням перед Кваліфікаційно дисциплінарною комісією адвокатури Дніпропетровської області питання про дисциплінарну відповідальність адвокатів ОСОБА_7 та ОСОБА_9 ;
з ухвалою суду без виходу до нарадчої кімнати від 20 січня 2020 року про визнання неповажними причини неявки захисника обвинуваченого ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 в судове засідання 20 січня 2020 року та порушенням перед кваліфікаційно дисциплінарною комісією адвокатури Дніпропетровської області питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_7 ;
з ухвалою суду від 09 листопада 2021 року про відмову в задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 про призначення повторної комплексної почеркознавчої технічної експертизи;
з ухвалою суду від 21 грудня 2021 року про відмову в задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 про призначення повторної судово економічної експертизи;
з ухвалою суду від 04 травня 2020 року про відмову в задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 щодо скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 29 серпня 2019 року у справі № 760/22283/19 на майно, що належить третій особі ОСОБА_10 , у вигляді заборони відчуження на майно корпоративних прав (частки у статутному капіталі) юридичної особи: ТОВ «НІКОПОЛЬСЬКИЙ ЗАВОД СТАЛЕВИХ ТРУБ «ЮТІСТ» ().
Також з тим, що призначались судові засідання без погодження зі стороною захисту та стороною обвинувачення; судом не перевірено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; суд за своєю ініціативою не направив дане кримінальне провадження до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду для вирішення питання щодо підсудності.
З цього приводу, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово вказував, що одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога щодо юридичної визначеності, згідно з якою коли суди винесли остаточне рішення з якогось питання, їхнє рішення не підлягає сумніву («Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [Велика Палата], заява № 28342/95, п. 61, ECHR 1999-VII). Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata (п. 62), тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі, а проста можливість існування двох поглядів на питання не є підставою для повторного розгляду. Відхилення від цього принципу виправдані, тільки якщо вони необхідні в обставинах істотного і незаперечного характеру («Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-IX).
Отже, враховуючи вищенаведені обставини, положення процесуального законодавства та практику ЄСПЛ, суд приходить до висновку, що наведені захисниками підстави для відводу колегії суддів є такими, що не створюють обґрунтованих сумнівів у їх неупередженості, крім того, суд, ухвалюючи відповідні процесуальні рішення наводив мотиви їх прийняття, колегія суддів вважає, що підстави для повторного детального аналізу таких обставин в рамках розгляду даних заяв про відвід відсутні і відповідно до принципу юридичної визначеності також суд не буде переглядати власні рішення, які набрали законної сили та є остаточними.
Відтак, незгода захисників ОСОБА_7 та ОСОБА_6 з постановленими процесуальними рішеннями суду не є підставою для відводу колегії суддів.
Інших суб`єктивних чи об`єктивних підстав для відводу колегії суддів, судом не встановлено.
З огляду на зазначене, у задоволенні заявлених відводів колегії суддів слід відмовити.

Керуючись статтями 75, 80, 81, 314, 372, 375, 376 КПК України суд, -

П О С Т А Н О В И В:
У задоволенні заяв захисників ОСОБА_7 та ОСОБА_6 про відвід колегії суддів відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3