Ухвала
06 грудня 2021 року

м. Київ
провадження № 51-4284 зно 21
Суддя Першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду ОСОБА_1 , розглянувши заяву засудженого ОСОБА_2 про перегляд

вироку Херсонського обласного суду від 15 травня 2000 року та ухвали Верховного Суду України від 18 липня 2000 року за нововиявленими обставинами,
встановила:
Ухвалою судді Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 02 вересня 2021 року заяву засудженого ОСОБА_2

про перегляд вироку Херсонського обласного суду від 15 травня 2000 року

та ухвали Верховного Суду України від 18 липня 2000 року за нововиявленими обставинами залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.
У межах строку, встановленого для усунення недоліків, засуджений

ОСОБА_2 повторно звернувся до Верховного Суду з аналогічною заявою. Проте допущених раніше недоліків так і не усунув. Тому ухвалою Верховного Суду

від 23 вересня 2021 року вказану заяву засудженого ОСОБА_2 повернуто.
Ухвалою судді Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 29 вересня 2021 року повторну заяву засудженого

ОСОБА_2 про перегляд вироку Херсонського обласного суду від 15 травня 2000 року та ухвали Верховного Суду України від 18 липня 2000 року

за нововиявленими обставинами знову залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.
Однак допущених недоліків у черговій заяві засуджений так і не усунув, тому ухвалою Верховного Суду від 11 жовтня 2021 року вказану заяву повернуто.
У ст. 462 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) чітко вказані вимоги, яким повинна відповідати заява про перегляд судового рішення

за нововиявленими або виключними обставинами. Зокрема, положеннями частин 1, 3 ст. 462 цього Кодексу передбачено, що заява про перегляд судового рішення

за нововиявленими або виключними обставинами подається в письмовій формі

та підписується особою, яка її подала.
Проте, існує й інший спосіб звернення особи, у тому числі з відповідною заявою шляхом її направлення на електронну пошту суду. При цьому слід звернути увагу, що, згідно зі ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», електронний документ це документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Відповідно до частин 1, 2 ст. 6 цього Закону, для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу,

як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису, з огляду на ч. 4 ст. 18 Закону України «Про електронні довірчі послуги».

Отже, існує два варіанти подачі касаційної скарги: 1) шляхом направлення цієї скарги в паперовому виді з власноручним підписом особи через поштове відділення чи поштову скриньку; 2) направити її на електронну адресу суду

з накладенням електронного цифрового підпису, який за правовим статусом прирівняний до власноручного підпису.
Ці вимоги спрямовані на встановлення того факту, що із заявою звернулася саме конкретна особа як відповідний учасник провадження у межах, закріпленого

ст. 460 КПК права на подання такої заяви.
Так, до Верховного Суду втретє надійшла заява про перегляд вказаних судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами від імені засудженого ОСОБА_2 електронною поштою. Проте, зазначений електронний документ

не містить цифрового підпису особи яка її подала, у зв`язку з чим неможливо встановити, що вказана заява подана саме засудженим ОСОБА_2 . Надіслана засудженим фотокопія підпису на окремому аркуші не вказує

на виконання ним вимог закону.
Слід також зазначити, що засуджений ОСОБА_2 відбуває покарання

у Державній установі «Вінницька установа виконання покарань (№ 1)», однак, електронна адреса, з якої надіслано цей електронний документ, не відповідає адресі електронної скриньки, зазначеної на офіційному сайті виправної колонії.
Разом із цим, положеннями ч. 1 ст. 461 КПК передбачено, що заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами може бути подано протягом трьох місяців після того, як особа, яка звертається до суду, дізналася або могла дізнатися про ці обставини.

Засуджений вказує, що строк подачі ним заяви про перегляд судових рішень

за нововиявленими обставинами слід рахувати з 16 вересня 2021 року, тобто

з дати прийняття рішення Конституційним Судом України № 6-р (2)/2021, яким норми ч. 1 ст. 81, ч. 1 ст. 82 Кримінального кодексу України (далі КК) визнано неконституційними.
Однак відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 461 КПК, заяву про перегляд судового рішення

за виключними обставинами, а не за нововиявленими, може бути подано

з підстави, визначеної п. 1 ч. 3 ст. 459 цього Кодексу, - протягом тридцяти днів

із дня офіційного оприлюднення відповідного рішення Конституційного Суду України.
Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 459 цього Кодексу, виключними обставинами визнаються зокрема, встановлена Конституційним Судом України неконституційність, конституційність закону, іншого правового акта чи їх окремого положення, застосованого судом при вирішенні справи.
Частиною 5 ст. 33 КПК визначено, що кримінальне провадження за виключними обставинами здійснюється з підстав, визначених пунктами 1, 3 ч. 3 ст. 459 цього Кодексу, судом, який ухвалив рішення, що переглядається, а з підстави, визначеної п. 2 ч. 3 ст. 459 цього Кодексу, - Великою Палатою Верховного Суду.

За приписами ч. 10 ст. 31 цього Кодексу, незалежно від того, у якому складі розглядалося кримінальне провадження, перегляд судового рішення у Верховному Суді здійснюється у складі Великої Палати.
Поміж іншого, у черговій заяві засуджений просить переглянути вказані судові рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати

ці рішення та постановити нове, яким виправдати його за ст. 93 Кримінального кодексу України 1960 року у зв`язку незаконністю цих рішень. Обґрунтовуючи свої доводи засуджений посилається: на неправильну кваліфікацію дій усіх учасників справи; на необґрунтоване обвинувачення у позбавленні життя ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ; на фальсифікацію матеріалів кримінальної справи слідчим прокуратури; на фальсифікацію протоколу судового засідання секретарем суду тощо. Вказані доводи, на думку засудженого, дають підстави для його виправдання.

За приписами ч. 2 ст. 459 КПК нововиявленими обставинами визнаються:штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку

і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок; скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали,

що належить переглянути; інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.
Отже засудженому необхідно визначитись, чи за нововиявленими,

чи за виключними обставинами він просить переглянути судові рішення щодо нього.
З огляду на пункти 4, 5 ч. 2 ст. 462 КПК у заяві про перегляд судових рішень

за нововиявленими або виключними обставинами зазначаються обставини,

що могли вплинути на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою, під час судового розгляду, обґрунтування з посиланням на обставини, що підтверджують наявність нововиявлених

або виключних обставин, та зміст вимог особи, яка подає заяву, до суду.
Всупереч наведеним вимогам закону, як убачається зі змісту заяви,

в ній не міститься обґрунтування з посиланням на обставини, що підтверджують наявність нововиявлених, вичерпний перелік яких зазначено у ст. 459 КПК. Засуджений вказує на доводи, що відноситься до підстав для перегляду судових рішень в порядку апеляційної та касаційної процедури.
Посилаючись на рішення Конституційного Суду України № 6-р (2)/2021, яким норми ч. 1 ст. 81, ч. 1 ст. 82 КК визнано неконституційними, засуджений

не зазначає, яким чином вказане рішення доводить наявність нововиявлених

чи виключних обставин, які можуть слугувати підставами для перегляду судових рішень щодо нього.
До того ж, звертаючись із відповідною заявою до Верховного Суду, засуджений ОСОБА_2 не наводить мотивів, чому він звертається із такою заявою саме до суду касаційної інстанції, не обґрунтовує, чому саме суд касаційної інстанції є першим судом, який допустився помилки внаслідок незнання

про існування зазначених ним у заяві обставин.
Таким чином заява засудженого ОСОБА_2 містить суперечності, оскільки

він вказує про перегляд судових рішень щодо нього і за нововиявленими,

і за виключними обставинами, який одночасно не передбачено законом.
Частиною 3 ст. 464 КПК передбачено, що до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, яка не оформлена згідно з вимогами ст. 462 цього Кодексу, застосовуються правила ч. 3 ст. 429 КПК. Тобто суддя, встановивши, що заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами подано без додержання вимог, передбачених ст. 462 КПК, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху, в якій зазначаються недоліки заяви та встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою, яка подала заяву.
Разом із цим колегія суддів звертає увагу на те, що ОСОБА_2

не позбавлений можливості звернутися із заявою про перегляд вироку Херсонського обласного суду від 15 травня 2000 року щодо нього

за нововиявленими або виключними обставинами до суду, який ухвалив це судове рішення.
Таким чином, засуджений ОСОБА_2 звернувся до Верховного Суду

із заявою про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами

без додержання вимог, передбачених ст. 462 КПК, тому її слід залишити без руху

і встановити строк для усунення недоліків.
Керуючись ч. 1 ст. 429, ст. 464 КПК, суддя
постановила:
Заяву засудженого ОСОБА_2 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Херсонського обласного суду від 15 травня 2000 року та ухвали Верховного Суду України від 18 липня 2000 року залишити без руху та встановити п`ятнадцятиденний строк для усунення зазначених недоліків з дня отримання копії ухвали.
У разі невиконання ухали заяву буде повернуто особі, яка її подала.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1