Справа № 468/1470/21-к
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
УХВАЛА

10.11.2021 року слідчий суддя Баштанського районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , ознайомившись з клопотанням прокурора про арешт майна по кримінальному провадженню №0000302 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання прокурора ОСОБА_2 по кримінальному провадженню №0000302 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України, за фактом незаконного перевезення 04.11.2021 року на автодорозі Н-11 в 5 км від м. Баштанка ОСОБА_3 автомобілем з причепом колод дерев, незаконно спиляних в лісосмузі поблизу с. Богомази Баштанського району.

З клопотання вбачається, що 04.11.2021 року слідчим вилучений автомобіль з причепом, в якому перевозились пиляні колоди дерев, та бензопилою.

Прокурор вважає, що з метою збереження даного майна як речових доказів необхідно накласти на нього арешт.

Перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: зокрема, підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Також згідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Однак клопотання про арешт майна складено всупереч вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України.
Зокрема, у клопотанні йде мова про накладення арешту на індивідуально визначене майно автомобіль.

При цьому, наявна очевидна суперечність в змісті клопотання та долучених до нього копії документів про право власності на вказаний автомобіль, а саме в клопотанні прокурор просить накласти арешт на автомобіль CYEVROLET AVEO та постановою слідчого речовим доказом визнаний автомобіль CYEVROLET AVEO, натомість з долученої копії свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу слідує, що марка автомобіля CНEVROLET AVEO.

Крім того в супереч вимогам ст. 171 КПК України текст клопотання не містить відомостей про контактні номери телефонів володільця, у якого фактично був вилучений автомобіль, що є необхідними даними для його вчасного повідомлення про розгляд клопотання про арешт майна з метою виконання вимог до ст. 172 КПК України, а також з метою забезпечення загальних засад змагальності та рівності сторін з врахуванням скорочених строків розгляду подібної категорії клопотань, що унеможливлює вчасне повідомлення учасників іншим чином.

Крім того, заявлена в тексті клопотання адреса проживання володільця майна не узгоджується із адресою, вказаною в його письмових поясненнях та протоколі огляду.

Відповідно до ч.3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

При цьому, ч. 1 ст. 246 КК України передбачає кримінальну відповідальність за відповідні діяння, що заподіяли істотну шкоду, яка у двадцять і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян (22700 грн та більше). Натомість, відповідно до протоколу допиту свідка ОСОБА_4 , який був залучений як спеціаліст, розмір шкоди становить 2560 грн.

Проте клопотання не містить опису обставин, які дають обґрунтовані підстави припустити, що в даному випадку дійсно було вчинене кримінальне правопорушення.

Наведене свідчить про те, що клопотання про арешт майна подане без додержання вимог ст. 171 КПК України.
Згідно з вимогами ч.3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Вище наведене є підставою для повернення клопотання прокурору для усунення виявлених недоліків.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст.170-173 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_2 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000302 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України, за фактом незаконного перевезення 04.11.2021 року на автодорозі Н-11 в 5 км від м. Баштанка ОСОБА_3 автомобілем з причепом колод дерев, незаконно спиляних в лісосмузі поблизу с. Богомази Баштанського району - повернути прокурору та встановити строк у сімдесят дві години для усунення виявлених недоліків.

Копію ухвали надіслати до Баштанської окружної прокуратури Миколаївської області для усунення недоліків протягом строку, встановленого слідчим суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: