У Х В А Л А
Справа № 185/7069/21

Провадження № 1-кс/185/1529/21

31 серпня 2021 року м. Павлоград

Слідчий судя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши погоджене із прокурором Павлоградської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , клопотання дізнавача СД Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про арешт майна,-
В С Т А Н О В И В :
Клопотанням, яке надійшло для розгляду слідчому судді, дізнавач порушує питання про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000304 від 29 серпня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України.
Ознайомившись з поданим клопотанням, дослідивши документи, як надані слідчому судді на обґрунтування доводів клопотання, приходжу до наступного висновку.
Відповідно до положень ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно п.1 ч. 2 ст. 171 КПК України в клопотанні про арешт майна повинно бути зазначено підстава і мета згідно ст. 170 цього Кодексу та обґрунтування необхідності арешту майна.
Частина 2 ст. 173 КПК України встановлює, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Протоколом огляду місця події від 28 серпня 2021 року автомобіль марки «Opel Vektra», НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 було вилучено.
Постановою слідчого від 30 серпня 2021 року автомобіль марки «Opel Vektra», НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 було визнано речовими доказами.
Частиною 5 ст.171 КПК України передбачено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Однак, відповідно до вхідного номеру Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області вказане клопотання про накладення арешту на майно було подано 31 серпня 2021 року, що зумовлює порушення дізнавачем встановлених строків КПК України.
Проте, дізнавачем в клопотанні не зазначено та матеріалами доданими до клопотання не обґрунтовано поважність пропуску строку подання вказаного клопотання на розгляд слідчому судді, на розгляд клопотання про накладення арешту на майно не з`явився.
Викладене свідчить про недотримання дізнавачем вимог ст.171 КПК України, а відтак зумовлює повернення клопотання для усунення недоліків.
На підставі викладеного, керуючись ч.3 ст.172 КПК України,-
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання, погоджене із прокурором Павлоградської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , клопотання дізнавача СД Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про арешт майна повернути для усунення недоліків, встановивши строк в сімдесят дві години з моменту постановлення ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1