Справа № 932/497/20
Провадження № 1-кс/932/2557/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2021 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , розглянувши приміщенні суду в м. Дніпрі клопотання слідчого СВ ВП № 7 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , погодженого прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню № 0000139 від 14.01.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України, про арешт майна,
ВСТАНОВИВ:
22.08.2021 року до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло вищевказане клопотання, відповідно до якого слідчий просить накласти арешт на майно, яке виявлено та вилучено під час обушку, а саме: 14 системних блока.

В обґрунтування клопотання сторона обвинувачення указує, що у провадженні слідчого відділення Шевченківського ВП Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування № 0000139, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.01.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України.

19.06.2021 року під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 виявлено та вилучено 14 системних блока. Постановою слідчого вищевказане майно визнано речовим доказом по кримінальному провадженню. На думку слідчого, вилучені речі відповідають критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, та є доказами у кримінальному провадженні.

Сторона обвинувачення вважає, що вказані речові докази мають значення для встановлення істини у кримінальному провадженні, можуть містити сліди вчинення злочину, і з метою досягнення ефективності досудового розслідування, слідчий вважає, що є правові підстави для накладення арешту, тому просить клопотання задовольнити.

У судове засідання слідчий не з`явився. Надав до суду заяву, в якій прохає розглянути справу за її відсутності.

Представник власника майна в судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив.

За таких обставин, слідчий суддя здійснює розгляд клопотання без участі слідчого та власника майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього докази, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 131 КПК України, передбачено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України є забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Згідно з положеннями ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Частиною 1 статті 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту або обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Слідчим суддею встановлено, що СВ ВП № 7 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000139, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.01.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України.

Під час огляду за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено та вилучено 14 системних блока.
Приймаючи до уваги, що вказані речі можуть бути використані як доказ фактів, що встановлюються під час кримінального провадження, можуть містити на собі інформацію про обставини даного кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку про часткове задоволення клопотання. На даному етапі досудового розслідування його потреби виправдовують втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя вважає, що з метою збереження речових доказів слід накласти арешт на це тимчасово вилучене майно.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 131, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме: 14 системних блоків, які були вилучені під час проведення огляду за адресою: АДРЕСА_1 у вигляді заборони відчуження, розпорядження та користування.

Копію ухвали направити прокурору, власнику майна.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1