УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"18" листопада 2021 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчої судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
16 листопада 2021 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, власницею якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до переліку, зазначеного в прохальній частині клопотання.
Також, прокурор зазначає, що 17.08.2020 працівники фірми "ТЕХАГРОПОСТАЧ", шляхом шахрайства заволоділи грошовими коштами в розмірі 470 000 грн., що належать гр. ОСОБА_5 , чим спричинено останньому матеріальну шкоду.
Прокурор зазначає, в ході досудового розслідування встановлено, що 08.12.2020 із УСР в Харківській області ДСР НПУ до СУ ГУНП в Харківській області надійшли матеріали за заявою гр. ОСОБА_6 за фактом заволодіння шахрайським шляхом невстановленими особами його грошовими коштами під приводом купівлі сільскогосподарської техніки.
Також, прокурор зазначає, під час досудового розслідування встановлено, що 25.08.2021 невстановлена особа, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , під приводом продажу сільськогосподарської техніки, шахрайським шляхом заволоділа грошовими коштами ОСОБА_7 , чим спричинила останньому матеріальний збиток.
Прокурор вказує, що в ході проведення досудового розслідування по даному кримінальному провадженню в порядку ст. 40 КПК України співробітникам УСР в Харківській області ДСР НП України надано доручення з метою встановлення осіб, які вчинили дане кримінальне правопорушення, а також свідків та очевидців даних подій. Під час виконання доручення, співробітниками УСР в Харківській області ДСР НП України отримана оперативна інформація, що до вчинення вказаних кримінальних правопорушень може бути причетна ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 , та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
Прокурор вказує, що 18.10.2021 Київським районним судом м. Харкова надано дозвіл на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_4 .
Так, 21.10.2021 з 14-50 год. до 16-20 год. проведено обшук, під час якого виявлено та вилучено:
- блокнот «Автосервис» з чорновими записами; блокнот «Масмоторс» з чорновими записами;
- блокнот в чорній обкладинці з чорновими записами; флешносій Sandist; мобільний телефон NOMI імеі1: НОМЕР_1 ; імеі2: НОМЕР_2 з сім картами № НОМЕР_3 , НОМЕР_4 .
Крім того, прокурор зазначив, що 15.11.2021 о 17-00 год. на підставі ч. 3 ст. 171 КПК України клопотання про арешт майна повернене прокуророві на 72 години для усунення недоліків.
Прокурор вважає, що вказані вилучені предмети могли бути використані у незаконній діяльності, могли зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, містити відомості, які можуть бути використані як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.
Прокурор у судове засідання не з`явився, про місце, дату та час розгляду клопотання повідомлявся у встановленому законом порядку. Подав заяву про розгляд клопотання за його відсутністю. Клопотання підтримує та прохає його задовольнити.
Власниця майна в судове засідання, призначене на 18.11.2021, не з`явилася, про час та місце слухання клопотання був повідомлена належним чином у встановленому законом порядку. ОСОБА_4 подала через канцелярію суду заперечення на клопотання про арешт майна, в яких зазначила, що заперечує проти задоволення клопотання. Розгляд клопотання просив проводити за її відсутності.
Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України слідча суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутністю прокурора та власника майна.
Слідча суддя, дослідивши додані до клопотання документи, якими прокурор обґрунтовує свою вимогу, встановила наступне.
Згідно з положенням ч. 5 ст. 171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснених на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якій його було вилучено.
Згідно з даними, які містяться в розписці, копію ухвали від 26.10.2021 про повернення прокурору вказаного клопотання для усунення недоліків, зі встановленням строку в сімдесят дві години, з моменту отримання копії ухвали слідчою ОСОБА_9 отримано 15.11.2021 о 17 годині 00 хвилин (а.с. 18).
Клопотання про арешт тимчасового вилученого майна, після доопрацювання подано прокурором до суду 16.11.2021.
Відповідно до вимог ст. 116 КПК України, строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти, у зв`язку з чим слідча суддя вважає, що процесуальний строк на подання вказаного клопотання не пропущений, тому вважає за можливе, розглянути клопотання по суті.
Відомості щодо вчинення кримінального правопорушення, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 190 КК України внесені до ЄРДР за фактом того, що:
- до СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення щодо того, що невстановлена особа, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , під приводом продажу трактору шахрайським шляхом заволоділа грошовими коштами в сумі 475 000 гривень;.
- 08.12.2020 із УСР в Харківській області ДСР НПУ до СУ ГУНП в Харківській області надійшли матеріали за заявою гр. ОСОБА_6 за фактом заволодіння шахрайським шляхом невстановленими особами його грошовими коштами під приводом купівлі сільськогосподарської техніки;
- 25.08.2021 невстановлена особа, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , під приводом продажу сільськогосподарської техніки, шахрайським шляхом заволоділа грошовими коштами ОСОБА_7 , чим спричинила останньому матеріальний збиток;
- 07.09.2021 невстановлена особа, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , під приводом продажу трактору «Білорус 892» вчинила шахрайські дії відносно ОСОБА_10 , чим завдала останньому матеріальний збиток на суму 430 000 гривень;
- 09.09.2021 невстановлена особа, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , під приводом продажу трактору «Білорус 892» вчинила шахрайські дії відносно ОСОБА_11 , чим завдала останньому матеріальний збиток на суму 435 000 гривень;
- 29.09.2021 невстановлена особа, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , під приводом продажу трактору «Білорус 892» вчинила шахрайські дії відносно ОСОБА_12 , чим завдала останньому матеріальний збиток на суму 438 000 гривень.
21.10.2021 в межах вказаного кримінального провадження, на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 18.10.2021, було проведено обшук за місцем реєстрації ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме квартири за адресою: АДРЕСА_4 , де було виявлено та вилучено наступне майно: блокнот «Автосервис» з чорновими записами; блокнот «Масмоторс» з чорновими записами; блокнот в чорній обкладенці з чорновими записами; флешносій Sandist; мобільний телефон NOMI імеі1: НОМЕР_1 ; імеі2: НОМЕР_2 з сім картами № НОМЕР_3 , НОМЕР_4 .
Ухвалою слідчого судді від 18.10.2021 надавався дозвіл на вилучення речей і документів, а саме: чорнових записів, документів, цифрових (електронних) носіїв інформації, які можуть містити відомості про причетність ОСОБА_4 до злочинних дій, які як самостійно, так і в сукупності з іншими доказами у вказаному кримінальному провадженні, будуть мати суттєве значення для з`ясування обставин злочину, а також розгляду справи по суті.
Приписами ч. 1 ст. 234 КПК України встановлено, що обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.
Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України, при обшуку слідчий, прокурор має право, зокрема, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
З огляду на зазначене, слідча суддя вважає, що вилучені під час обшуку речі, документи за вищевказаною адресою, є тимчасово вилученим майном.
Згідно з ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі суду. Забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.
Водночас, однією із засад кримінального провадження є недоторканість права власності.
Відповідно до ч. 1 ст. 16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Таким чином, вирішуючи питання щодо обмеження права власності особи під час кримінального провадження, суду слід керуватись нормами Кримінального процесуального законодавства України, які безпосередньо регулюють питання можливого обмеження права власності.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна, суть якого полягає у тимчасовій забороні, адресованій власнику чи володільцю майна, відчужувати його, розпоряджатися чи користуватися ним.
Так, ч.1 ст.170 КПК України зазначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно:
- є доказом злочину;
- підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Арешт з метою збереження речових доказів (п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України) може бути накладений на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України (ч. 3 ст. 170 КПК України).
Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження (абз.2 ч.1 ст.170 КПК України).
Прокурор в клопотанні вказує на таку підставу для накладення арешту на майно як збереження речових доказів та відшкодування шкоди завданої внаслідок кримінального правопорушення.
Так, як вище зазначалося, дозвіл на проведення обшуку та вилучення майна, зокрема: цифрових (електронних) носіїв інформації, чорнових записів, надавався слідчим суддею.
Доказів щодо надання органу досудового розслідування доступу до тимчасово вилучених мобільного телефону з сім-карткою та флешносія їх власником або володільцем, слідчій судді не надано.
Тому вважає обґрунтованими доводи прокурора в частині накладення арешту на вказане вище вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки незастосування арешту вказаного майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, може привести до його зникнення, або настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, слідчою суддею не встановлено. Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчої судді не виникає.
Слідча суддя вважає, що передача вищезазначеного вилученого майна на відповідальне зберігання власнику або володільцю з попередженням про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України не забезпечить їх належної схоронності від таких випадків як крадіжка, пошкодження, знищення, інших негативних обставин, які не залежать від волі особи, якій він буде наданий на зберігання.
В межах розгляду даного клопотання встановлено, що ОСОБА_13 та ОСОБА_4 повідомлено про підозру у даному кримінальному провадженні. Разом з цим, доказів щодо подання цивільного позову потерпілими до підозрюваних, не надано.
А отже, посилання прокурора на таку правову підставу накладення арешту на тимчасово вилучене майно, як забезпечення відшкодування матеріальної шкоди в майбутньому, суперечить вимогам ст.ст.167, 234, 236 КПК України.
З огляду на зазначене, слідча суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.
При цьому слідча суддя звертає увагу на те, що власники або володільці майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково (ч.1 ст.174 КПК).
Арешт майна також може бути скасовано повністю або частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч.2 ст.174 КПК України).
З урахуванням викладеного, керуючись 131, 132, 170 - 175, 309, 369-372 КПК України, суд, -
Накласти арешт на майно, власницею якого є ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:
- блокнот «Автосервис» з чорновими записами;
- блокнот «Масмоторс» з чорновими записами;
- блокнот в чорній обкладенці з чорновими записами;
- флешносій Sandist;
- мобільний телефон NOMI імеі1: НОМЕР_1 ; імеі2: НОМЕР_2 з сім картами № НОМЕР_3 , НОМЕР_4 .
Майно, на яке накладено арешт зберігати відповідно до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Місцем зберігання блокноту «Автосервис» з чорновими записами; блокноту «Масмоторс» з чорновими записами; блокноту в чорній обкладенці з чорновими записами, визначити камеру зберігання речових доказів СУ ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Весніна, 14.
Зобов`язати слідчого, який здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, забезпечити зберігання речових доказів.
Попередити володільця майна, а саме: флешносія Sandist; мобільного телефону NOMI імеі1: НОМЕР_1 ; імеі2: НОМЕР_2 з сім картами № НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Повний текст ухвали складено 22.11.2021.
Слідча суддя ОСОБА_1