Номер провадження: 11-сс/813/483/22
Номер справи місцевого суду: 522/3104/22 1-кс/522/1387/22
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.03.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю: секретаря с/з ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси від 10 лютого 2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_8 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.305 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000016, -

ВСТАНОВИВ:

Зміст оскарженого судового рішення.

Ухвалою слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси від 10 лютого 2022 року було частково задоволено клопотання старшого слідчого в ОВС СВ УСБУ в Одеській області ОСОБА_9 та до ОСОБА_8 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.305 КК України, застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою, із визначенням розміру застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 198 480 гривень.

Строк дії запобіжного заходу визначено до 09 квітня 2022 року.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала.

Не погодившись із зазначеною ухвалою слідчого судді захисник ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просив змінити оскаржену ухвалу та зменшити розмір визначеної застави до двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Доводи апеляційної скарги обґрунтував тим, що оскаржена ухвала є необґрунтованою.

Захисник стверджує про відсутність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Зокрема, апелянт звертає увагу, що у ОСОБА_8 вилучено документи, які дозволяють виїзд за межі України, а прибула вона до України з метою допомоги хворій матері, тому відсутній ризик переховування підозрюваної.

Також захисник зазначає, що у ОСОБА_8 не має умислу на знищення речових доказів у кримінальному провадженні, зокрема, виявленої наркотичної речовини, що спростовує наявність такого ризику.

Позиції учасників судового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, захисника ОСОБА_7 , який підтримав свою апеляційну скаргу, думку прокурора ОСОБА_6 , який заперечував проти її задоволення, перевіривши доводи викладені в апеляційній скарзі та дослідивши матеріали провадження за клопотанням слідчого, апеляційний суд дійшов висновку про таке.

Мотиви апеляційного суду.

Згідно з ч.1 ст.404 КПК України, суд апеляційної інстанції, переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Слід зазначити, що найбільш значущою гарантією прав людини, встановленою ст.29 Конституції України, є право на свободу та особисту недоторканність. Відповідно до цієї статті передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст.5 Конвенції, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури встановленої законом: п.с) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчинені нею правопорушення, або обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Згідно з положеннями ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст.176 цього Кодексу.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Органом досудового розслідування ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.305 КПК України.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу.

Апеляційний суд вважає, що на даному етапі досудового розслідування наявні у кримінальному провадженні докази є вагомими та достатніми для обґрунтування підозри ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.305 КК України.

Апеляційний суд вважає, що слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про наявність у даному кримінальному провадженні ризиків, передбачених пунктами 1 та 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що перебуваючи на свободі підозрювана ОСОБА_8 може переховуватись від органу досудового розслідування та продовжувати вчиняти нові злочини.

Беручи до уваги те, що ОСОБА_8 постійно проживає за межами України на території м. Аліканте Королімвство Іспамнія, на території України вона не зареєстрована та не має постійного місця проживання, апеляційний суд переконаний, що у випадку застосування до підозрюваної запобіжного заходу не пов`язаного з позбавлення волі остання може зникнути з поля зору правоохоронного органу з метою уникнення кримінального переслідування.

За таких обставин, апеляційний суд вважає, що слідчий суддя дійшов правильного висновку, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою, на даному етапі досудового розслідування не зможе забезпечити належного виконання підозрюваною її процесуальних обов`язків, і не дасть змогу органу досудового розслідування контролювати місце її перебування.

При цьому, обставин передбачених ч.2 ст.183 КПК України, що виключають можливість застосування до підозрюваної запобіжного заходу у виді тримання під вартою, апеляційним судом не встановлено.

Разом з тим, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно з ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Апеляційний суд вважає обґрунтованими доводи апеляційної скарги сторони захисту про те, що слідчий суддя в якості альтернативного запобіжного заходу визначив розмір застави для підозрюваної ОСОБА_8 , який не відповідає критеріям необхідності та пропорційності.

Відповідно до п.2) ч.5 ст.182 КПК України максимальний розмір застави для особи, що підозрюється у вчиненні тяжкого злочину може бути визначений в сумі від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положення ч.5 ст.182 КПК України чітко регламентують те, що у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Апеляційний суд вважає, що при постановленні оскаржуваної ухвали слідчим суддею не були належним чином виконанні вимоги ч.5 ст.182 КПК України, оскільки в ухвалі відсутнє обґрунтування виключності випадку, який виправдовує застосування до підозрюваної ОСОБА_8 максимального розміру застави, передбаченого п.2) ч.5 ст.182 КПК України.

За таких обставин, апеляційний суд дійшов висновку про те, що слідчий суддя не вмотивувавши своє рішення в цій частині, в порушення вимог ч.4 ст.182 КПК України визначив підозрюваній ОСОБА_8 завідомо непомірний розмір застави, що призвело до істотного порушення вимог кримінального процесуального закону.

Відповідно до п.4) ч.2 ст.409 КПК України підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

Викладені обставини є підставою для скасування ухвали слідчого судді.

Згідно до п.2) ч.3 ст.407 КПК України, апеляційний суд, скасувавши ухвалу слідчого судді, постановляє нову ухвалу.

Позиція Європейського суду стосовно питання обрання національними судами запобіжного заходу у вигляді застави та призначення її розміру, цілковито прослідковується в рішенні Суду у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28 вересня 2010 року. У цій справі, Суд, посилаючись на пункт 3 статті 5 Конвенції, підтвердив, що внесення застави може вимагатися лише за наявності законних підстав для затримання особи, а також те, що уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність подальшого тримання обвинуваченого під вартою. Більше того, якщо навіть сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.

Таким чином, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого не має бути таким, щоб через очевидну неможливість виконання умов цього запобіжного заходу це фактично призвело б до подальшого його ув`язнення, яке в останньому випадку перетворилося б на безальтернативне.

Приймаючи рішення про визначення розміру застави, в якості альтернативного запобіжного заходу, апеляційний суд враховує особу ОСОБА_8 , яка раніше не судима, не має на території України міцних соціальних зв`язків, постійного місця реєстрації та проживання.

За таких обставин апеляційний суд вважає, що ОСОБА_8 необхідно визначити заставу в мінімальних межах, встановлений п.2) ч.5 ст.182 КПК України, а саме - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49 620 гривень (2481 грн. * 20).

На переконання апеляційного суду такий розмір застави буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, на які посилається слідчий у клопотанні про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

За таких обставин, апеляційний суд дійшов висновку про те, що апеляційна скарга захисника ОСОБА_7 , підлягає задоволенню, а ухвала слідчого судді скасуванню з постановленням нової ухвали.

Керуючись статтями 177, 178, 182, 183, 194, 309, 376, 404, 405, 407, 409, 419, 532 КПК України, апеляційний суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 частково задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси від 10 лютого 2022 року, якою ОСОБА_8 підозрюваній у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.305 КК України, застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, із визначенням розміру застави, яка становить вісімдесят прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 198 480 гривень скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою частково задовольнити клопотання старшого слідчого в ОВС СВ Управління Служби безпеки України в Одеській області ОСОБА_9 .

Застосувати до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

Визначити в якості альтернативного запобіжного заходу ОСОБА_8 заставу - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49 620 гривень.

Підозрюваний, або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок: Банківські реквізити; Депозитний рахунок для зарахування заставних сум

Отримувач: Одеський апеляційний суд,

Рахунок отримувача UA1086720; Банк отримувача: ДКСУ м. Київ, код банку 820172. Призначення платежу: згідно ухвали суду від 18.08.2021 року, заставна сума за ОСОБА_8 , судді: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 .

У разі внесення застави на відповідний рахунок Одеського апеляційного суду ОСОБА_8 підлягає негайному звільненню з під варти, з покладанням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

1)прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожним викликом;

2)не відлучатися з території України без дозволу слідчого, прокурора;

3)повідомляти слідчого, прокурора про зміну місця проживання;

4)здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд з України, в`їзд в України;

5)утримуватись від спілкування від свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до частин 8, 10, 11 ст.182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрювана, обвинувачена, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Строк дії ухвали до 09 квітня 2022 року.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4