№ 336/6236/21
н/п 1-кп/336/606/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 листопада 2021 року м. Запоріжжя
Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
потерпілого ОСОБА_6 ,
розглянувши клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 , обвинуваченого за п. 6 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України,
В С Т А Н О В И В:
На розгляді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за п. 6 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України.
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 04 жовтня 2021 року обвинуваченому ОСОБА_4 було продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою 02 грудня 2021 року включно.
Прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки ризики, які були підставою для його обрання продовжують існувати. Потерпілий підтримав прокурора.
Захисник заперечував проти продовження строку тримання під вартою, посилаючись на наявність у обвинуваченого міцних соціальних зв`язків (матір та брати), наявність частки у праві власності на будинок, відсутність судимостей, його працевлаштування до затримання (проходження військової служби), вважав за можливе обрати обвинуваченому запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із застосуванням засобів електронного контролю.
Обвинувачений підтримав захисника.
Відповідно до ч.3 ст. 31 КПК України, кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, а за клопотанням обвинуваченого - судом присяжних у складі двох суддів та трьох присяжних. Кримінальне провадження стосовно кількох обвинувачених розглядається судом присяжних стосовно всіх обвинувачених, якщо хоча б один з них заявив клопотання про такий розгляд.
У цьому кримінальному провадженні ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 187 та п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України, за вчинення якого передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, тому розгляд цього кримінального провадження обов`язково повинен здійснюватися колегіально судом у складі трьох суддів.
Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.09.2021 ,визначено склад колегії суддів, а саме: головуючого - судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .
Пунктом 20-5 розділу ХІ «Перехідні положення» КПК України визначено, що тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), встановлюються певні особливості судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження.
Зокрема, цим пунктом визначено, що у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.
Постановою Кабінету Міністрів України№ 211 від 11.03.2020 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» відповідно до статті 29 Закону України Про захист населення від інфекційних хвороб з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020 року на усій території України з 12 березня 2020 року установлено карантин, дія якого продовжено постановою Кабінету Міністрів України від 22.09.2021 № 981 до 31 грудня 2021 року.
Оскільки суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_8 перебуває у щорічній відпустці до 05.12.2021 включно, а строк тримання під вартою обвинуваченого закінчується 02.12.2021, розглянути колегією суддів питання продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 неможливо, тому суд, з урахуванням Перехідних положень КПК України, приходить до висновку про необхідність розгляду клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Запоріжжя ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому одноособово головуючим по справі суддею ОСОБА_1 .
Суд вважає, що продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 є доцільним, виходячи з наступного.
Відповідно до положень ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Згідно із ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити речі чи документи, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.
За змістом ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує особі, у разі визнання її винною, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, репутацію обвинуваченого, наявність у нього судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів у випадках їхнього попереднього застосування.
Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:
1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;
2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Із змісту наведених норм випливає, що завданням застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення належної процесуальної поведінки особи, яка піддана кримінальному переслідуванню, а при обранні того чи іншого запобіжного заходу, достатнього і необхідного у кожному конкретному випадку, крім тяжкості звинувачення необхідно враховувати сукупність перелічених в законі обставин.
В силу ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.
Як вбачається із змісту ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 21.05.2021, слідчий суддя визнав доведеними наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочинів, передбачених п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України, ч. 4 ст. 187 КК України, а також існування ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України, переховування від слідства та суду, незаконного впливу на свідків та потерпілого, вчинення іншого кримінальне правопорушення.
З огляду на стадію кримінального провадження, суд не може давати власну оцінку обґрунтованості підозри чи вагомості доказів, а тому, оцінуючи клопотання прокурора, бере лише до уваги той факт, що в передбаченому законом порядку судом, встановленим законом (слідчим суддею на стадії досудового розслідування) були зроблені відповідні висновки щодо наявності обґрунтованої підозри та вагомості доказів, достатніх для обрання запобіжного заходу, оскільки такі категорії, на відміну від ризиків, є незмінними протягом всього строку розгляду кримінального провадження.
Оцінюючи доводи прокурора, щодо наявності ризиків, суд вважає, що оскільки свідки та потерпілий ще не допитані перед судом, раніше встановлений ризик незаконного тиску на вказаних осіб продовжує існувати, й запобігти вказаному ризики на даній стадії кримінального провадження можливо лише шляхом тримання обвинуваченого під вартою.
Суворість можливого покарання не може бути єдиною підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, проте як зазначив Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року, суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.
Відтак продовжує існувати ризик переховування від суду наразі він не зменшився до такого рівня, щоб було можливе застосування іншого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.
Суд враховує, що захисник та обвинувачений просили змінити останньому запобіжний захід на більш м`який, однак суду не надали будь-яких посилань чи доказів зменшення тих ризиків, які були підставою для його обрання. Між тим слідчий суддя при обранні запобіжного заходу надав оцінку наявності у ОСОБА_4 соціальних і родинних зв`язків, постійного місця проживання, однак прийшов до висновку, що вказані обставини не є настільки впливовими на поведінку підозрюваного, щоб могло запобігти ризику переховування та забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_4 .
Проходження військової служби приблизно з 03.05.2021 по 18.05.2021 (зі слів обвинуваченого у судовому засіданні 04.10.2021), тобто близько двох тижнів, не є тією обставиною, що безумовно свідчить про бездоганну репутацію ОСОБА_4 , та не може вплинути на висновки суду щодо необхідності продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 331, 395, главою 18, п. 20-5 розділу ХІ КПК України, суд
УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора задовольнити.
Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 (шістдесят) днів, тобто по 27 січня 2022 року включно.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Головуючий суддя ОСОБА_1