Справа № 461/9103/21
Провадження № 1-кп/461/262/22
підготовчого судового засідання
17.02.2022 року місто Львів
Галицький районний суд міста Львова у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
обвинуваченого ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ),
перекладача ОСОБА_7 ,
у провадження Галицького районного суду м. Львова надійшов обвинувальний акт відносно ОСОБА_8 ) про обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.149 КК України.
18.09.2021 ОСОБА_9 ) слідчим суддею Личаківського районного суду м.Львова обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 14.11.2021 включно.
Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 24.12.2021 року продовжено щодо ОСОБА_8 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , дію раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 22 лютого 2022 року включно.
Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження застосування щодо обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з підстав, які стали причиною обрання такого запобіжного заходу, зазначивши, що ризики враховані при обранні запобіжного заходу щодо обвинуваченого не відпали і продовжують мати місце на сьогоднішній день. Зокрема, прокурор вказав, що судовий розгляд не розпочався, а тому ризики є достатньо вагомими та обгрунтованими.
Обвинувачений та його захисник в судовому засіданні клопотання заперечили, з мотивів необгрунтованості. Також, обвинувачений вказав, що застосування до нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою перешкоджає отриманню ним належної медичної допомоги.
Згідно з положеннями ч.3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.
Розглядаючи заявлене прокурором клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу щодо обвинуваченого, суд послідовно враховує положення ст.ст. 177, 178, 183, 194 КПК України, а також частини 2 ст. 29 Конституції України.
Згідно приписів ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини.
Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_8 ), суд враховує вимоги пп. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини зазначає, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими самими переконливими як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку, що здійснюється на наступній стадії процесу. Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин справи.
При вирішенні питання продовження строку дії, застосованого до обвинуваченого ОСОБА_8 ) запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд зазначає, що судовий розгляд на даний час не розпочався, ризики, які стали підставою для обрання запобіжного заходу продовжують існувати та не зменшились, оскільки з урахуванням особи обвинуваченого, тяжкості покарання, яке загрожує обвинуваченому, у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого злочину, в сукупності з іншими обставинами кримінального провадження, зокрема встановленими ризиками, з огляду на високу вірогідність переховування від суду, підтверджує наведені ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Також, під час розгляду даного клопотання, суд враховує дані про особу обвинуваченого, а саме те, що він фактично не має в Україні місця проживання ні постійного, ні тимчасового.
Суд враховує те, що ОСОБА_10 ) обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі від 5 до 12 років.
З урахуванням наведеного, беручи до уваги обставини, які вказують на доцільність та наявність підстав для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_8 ), суд приходить до висновку про необхідність продовження відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищенаведеним ризикам.
Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є співмірним існуючим ризикам, відповідає особі ОСОБА_8 ) та тяжкості пред`явленого йому обвинувачення, зможе забезпечити виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків, а відтак є необхідним за даних обставин та відповідає характеру кримінального провадження.
Разом з тим, оцінюючи доводи обвинуваченого щодо необхідності отримання медичної допомоги, суд виходить з того, що в ході розгляду даного клопотання не здобуто доказів, які перешкоджають отриманню обвинуваченого під вартою, а також не встановлено фактів відмови обвинуваченому в наданні медичної допомоги за місцем тримання під вартою. Наведені доводи були зазначені у попередньому рішенні суду про продовження дії запобіжного заходу.
Також, судом було вжито усіх можливих заходів щодо оповіщення осіб відповідальних за забезпечення належних умов утримання обвинуваченому у слідчому ізоляторі, шляхом скерування відповідних повідомлень.
Таким чином, суд приходить до висновку, що підстави для продовження дії раніше обраного запобіжного заходу щодо обвинуваченого не відпали, вищенаведені ризики продовжують існувати, а тому наявна необхідність у продовженні такого запобіжного заходу із зазначенням відповідного строку.
На підставі ч.3 ст.183, п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, з врахуванням особи обвинуваченого, обставин визначених ст. 178 КПК України, матеріального становища обвинуваченого, суд вважає за необхідне залишити ОСОБА_9 ) розмір застави, достатньої для забезпечення виконання ним своїх процесуальних обов`язків, у сумі двохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 454 000 гривень, тобто у розмірі визначеному при застосуванні запобіжного заходу.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст.177, 178, 183, 315 КПК України, -
Продовжити щодо ОСОБА_8 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , дію раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.
На підставі ч.3 ст.183 КПК України, визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обов`язків ОСОБА_11 ) у сумі 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 454 000 гривень.
Обвинувачений, інші особи як заставодавці мають право внести заставу у вказаному розмірі у будь-який момент протягом строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У разі внесення застави покласти на ОСОБА_8 ) наступні обов`язки:
1) прибувати до суду за першим викликом;
2) не відлучатися з Львівської області без дозволу суду;
3) повідомляти суд про місце проживання та його зміну.
4) здати на зберігання до відповідних органів міграційної служби документи які дають право на виїзд з України.
Строк дії ухвали - до 17 квітня 2022 року.
Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1