Провадження № 1-кс/643/5480/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21.12.2021 м.Харків
Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003398 від 11.12.2021,-
ВСТАНОВИВ:

З наданих прокурором матеріалів вбачається, що слідчим відділом Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0003398 від 11.12.2021 за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Так, 10.12.2021 о 20.52 до чергової частини Харківського РУП № 2 ГУ НП в Харківській області надійшло повідомлення від оператора 102, про те, що за адресою: АДРЕСА_1 бригадою БСМП 413 за місцем мешкання виявлено труп ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з ознаками насильницької смерті у вигляді колото-різаних поранень верхньої третини стегна.

Під час досудового розслідування, встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , близько 20.30 годині, маючи умисел на умисне тяжке тілесне ушкодження своєму батькові ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 нанесла ножові поранення у ділянку стегна правої ноги.

11.12.2021, в ході затримання особи в порядку ст.208 КПК України та особистого обшуку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , було виявлено та вилучено: жіночу куртку чорного кольору; пару шкарпеток чорного кольору; майку зеленого кольору; штани синього кольору; мобільний телефон «Самсунг» в корпусі червоного кольору з сім- картою мобільного оператора Київстар НОМЕР_1 , імей: НОМЕР_2 . Вказані речі які було вилучено у затриманої ОСОБА_5 та належать останній, яка має захисника адвоката ОСОБА_7 .

11.12.2021 слідчим СВ Харківського РУП № 2 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_8 за погодженням з прокурором Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 було повідомлено про підозру ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
Посилаючись на положення ст.98 КПК України прокурор зазначає, що вилучене майно є речовими доказами у даному кримінальному провадженні, може зберігати на собі сліди кримінального правопорушення та містити інші відомості, які можуть бути використані, як доказ фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому, з метою забезпечення кримінального провадження, збереження речових доказів є необхідність у арешті цього тимчасово вилученого майна.
В судове засідання прокурор не з`явився, подав заяву у якій просив клопотання задовольнити та розглянути за його відсутності.
Захисник підозрюваної ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_7 , заперечувала проти задоволення клопотання, а саме в частині арешту мобільного телефону, оскільки це майно не містить ознак речових доказів в рамках провадження, телефон не був предметом конфлікту, який стався між ОСОБА_5 ті її батьком.

Дослідивши клопотання й додані матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.
Відповідно до ч.5 ст.171 КК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Дане клопотання направлено до суду поштою 13.11.2021, тобто на наступний робочий день після вилучення майна, тому строк для подачі клопотання прокурором дотримано.
Відповідно п.7. ч.2 ст.131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що в даному випадку стороною обвинувачення наведено достатнє обґрунтування на підтвердження факту вчинення кримінального правопорушення, проведення особистого обшуку підозрюваної у вчиненні злочину особи та вилучення деякого майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження.
Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно до вимог п.3 ч.2 ст.171 КПК України дане клопотання містить посилання на конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваною особою майном, яке є предметом даного клопотання, а деяке вилучене майно, відповідає вимогам ст.98 Кримінального процесуального кодексу України щодо речових доказів, оскільки є достатні підстави вважати, що могло могло зберегти на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Враховуючи наведені обставини, слідчий суддя погоджується із доводами прокурора щодо необхідності накладення арешту з метою забезпечення збереження речових доказів на жіночу куртку чорного кольору; пару шкарпеток чорного кольору; майку зеленого кольору; штани синього кольору, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального проступку, на теперішній час здійснюється досудове розслідування, є достатні підстави вважати, що вилучене майно містить у собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема огляду вилученого майна та проведення відповідних судових експертиз, тому, на переконання суду, не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому зашкодити кримінальному провадженню.
Разом з цим, слідчий суддя не знаходить підстав для накладення арешту на мобільний телефон «Самсунг» в корпусі червоного кольору з сім - картою мобільного оператора Київстар НОМЕР_1 , імей: НОМЕР_2 , оскільки стороною обвинувачення не доведено, що дане майно відповідає критеріям речового доказу в рамках даного кримінального провадження, у зв`язку з чим слідчий суддя приходить до висновку щодо дане майно не є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, не зберегло на собі його сліди або інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі не є предметами, що були об`єктом кримінально протиправних дій, чи набуто кримінально протиправним шляхом.
За наведених обставин слідчий суддя погоджується з доводами захисника підозрюваної щодо відмови у задоволенні клопотання в цій частині.
Згідно вимог ч.3 ст.173 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.
Керуючись ст.ст. 98, 107, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити частково.

З метою збереження речових доказів накласти арешт на майно, яке було виявлено та вилучено в ході проведення 11.12.2021, в порядку ст.208 КПК України, особистого обшуку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме на: жіночу куртку чорного кольору; пару шкарпеток чорного кольору; майку зеленого кольору; штани синього кольору.

Зберігання майна визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19 листопада 2012 року №1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.
У накладенні арешту на мобільний телефон «Самсунг» в корпусі червоного кольору з сім - картою мобільного оператора Київстар НОМЕР_1 , імей: НОМЕР_2 відмовити, та негайно повернути володільцю відповідну частину тимчасово вилученого майна.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1