Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.10.2021 Слідчий суддя Подільського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засіданні ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , та його захисника адвоката ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Подільського районного суду м.Києва клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві майора поліції ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури м.Києва, у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001928, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 жовтня 2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.259 КК України, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, не одруженого, не працюючого, раніше судимого,
підозрюваного у вчиненні злочину передбаченого ч.2 ст.259 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м.Києва звернувся з клопотанням слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві майор поліції ОСОБА_7 , яке погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури м.Києва, у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001928, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 жовтня 2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.259 КК України, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 .
В обґрунтування клопотання вказав, що ОСОБА_4 підозрюється у завідомо неправдивому повідомленні про підготовку вибуху, вчиненому повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України.
26 жовтня 2021 року, приблизно о 18 год. 00 хв., гр. ОСОБА_4 розпивав алкогольні напої у парку за адресою: м. Київ, вул. Межигірська, 26.
Приблизно о 21 год. 00 хв. у ОСОБА_4 повторно виник злочинний умисел, спрямований на завідомо неправдиве повідомлення про підготовку вибуху у кінотеатрі «Жовтень», розташованого за адресою: м. Київ, вул. Костянтинівська, 26, який загрожує загибеллю людей чи іншими тяжкими наслідками.
Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на повторне завідомо неправдиве повідомлення про підготовку вибуху, ОСОБА_4 , знаходячись у парку за адресою: м. Київ, вул. Межигірська, 26, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, о 21 год. 16 хв., достовірно знаючи, що інформація, яку він збирається повідомити є неправдивою та розуміючи, що таке повідомлення створить обстановку загального страху і невпевненості в населення, порушить громадську безпеку, використовуючи власний мобільний телефон марки «Samsung» з сім-карткою оператора мобільного зв`язку України ТОВ «лайфсел» за номером НОМЕР_1 , повторно здійсним дзвінок на телефон спеціальної лінії «102» чергової частини Центру обслуговування нарядами поліції м. Києва та повідомив про підготовку вибуху будівлі кінотеатру «Жовтень», розташованого за адресою: м. Київ, вул. Костянтинівська, 26. Тим самим, реалізував свій злочинний умисел, направлений на завідомо неправдиве повідомлення про підготовку вибуху.
У зв`язку з отриманням вказаного повідомлення про підготовку вибуху, працівники кінотеатру викликали працівників поліції, після чого співробітниками ГУНП в м. Києві було вжито негайні заходи безпеки, спрямовані на перешкоджання вибуху будівлі кінотеатру «Жовтень», розташованого за адресою: м. Київ, вул. Костянтинівська, 26, встановлення вибухонебезпечних предметів і вибухових речовин, в ході яких проведено евакуацію, були залучені спеціалісти вибухотехнічного управління Головного управління Національної поліції у місті Києві та співробітники кінологічної служби зі службово-розшуковими собаками з метою пошуку вибухових пристроїв було здійснено огляд приміщень кінотеатру «Жовтень», що по вул. Костянтинівській, 26 у м. Києві, але вибухових пристроїв, вибухонебезпечних речовин під час огляду не встановлено.
Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , підозрюється у завідомо неправдивому повідомленні про підготовку вибуху, вчинене повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України.
Вказує, що відносно підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний буде, переховуватися від органів досудового розслідування та суду, може вчинити інше кримінальне правопорушення, також буде впливати на свідків з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою, без визначення розміру застави.
Застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити своєчасного проведення основних слідчих дій та контролю за місцем перебування підозрюваного.
Підозрюваний та його захисник заперечували застосування запобіжного заходу у вигляді тримання вартою, просили відмовити за безпідставністю.
Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов до наступного висновку.
ОСОБА_4 підозрюється у завідомо неправдивому повідомленні про підготовку вибуху, вчиненому повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Отже на початковій стадії розслідування, що має місце у даному випадку, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваного ознак інкримінованого злочину.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає, що такі дії цілком ймовірними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим у скоєнні інкримінованого злочину.
Керуючись наведеним, слідчий суддя враховує суспільну небезпеку інкримінованого кримінального правопорушення, особу підозрюваного, який неодноразово судимий, обставити вчиненого кримінального правопорушення.
У силу ст. 178 КПК слідчий суддя враховує вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, його репутацію, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому діяння.
При цьому слідчий суддя відмічає, що підозрюваний без постійного місця проживання, власного житла не має, ніде не працює, не одружений, дітей та утриманців не має, відсутні соціальні зв`язки, раніше судимий.
Санкція ч. 2 ст. 259 КК України, за якою підозрюється ОСОБА_4 передбачає позбавлення волі.
Таким чином, існує ризик того, що підозрюваний може ухилятись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, з метою зміни показів.
Також слідчий суддя приймає до уваги те, що підозрюваний повторно вчинив злочин.
Відповідно до п.2 ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років.
Зазначене приводить до висновку, що встановлені вище обставини є вагомими для обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК слідчий суддя при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначати розмір застави, окрім щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування, або щодо злочину, який спричинив загибель людини.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 176, 177,178, 182, 183 КПК України, слідчий судя,-
П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві майора поліції ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури м.Києва, у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001928, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 жовтня 2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.259 КК України, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, не одруженого, не працюючого, раніше судимого, підозрюваного у вчиненні злочину передбаченого ч.2 ст.259 КК України - запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком на 60 (шістдесят ) діб та помістити його до ДУ «Київський слідчий ізолятор» на 60 діб з моменту фактичного затримання.
Згідно п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя не визначає заставу як альтернативу триманню під вартою.
Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання, а саме з 21 год.40 хв. 26 жовтня 2021 року
Строк дії ухвали - до 24 грудня 2021 року.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1