08.02.2022 Єдиний унікальний номер 205/1016/22
Єдиний унікальний № 205/1016/22
Провадження № 1-кс/205/227/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2022 року м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

адвоката ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП № 3 ДРУП ГУНП у Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором західної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, українця, освіта середня спеціальна, неодруженого, малолітніх чи неповнолітніх дітей не має, не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше засудженого:

-вироком Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 28 листопада 2013 року за ч. 2 ст. 186 КК України до позбавлення волі строком на 4 роки, на підставі ст.ст. 75, 76 КК України звільнений від відбуття покарання з іспитовим строком 2 роки;

-вироком Заводського районного суду м. Дніпродзержинська від 15 квітня 2014 року за ч. 2 ст. 186, ч. 4 ст. 70 КК України до відбуття покарання у вигляді позбавлення волі строком на 4 роки 1 місяць. На підставі ч. 4 ст. 70 КК України даним покаранням поглинуто покарання за вироком Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 28 листопада 2013 року та призначено покарання строком на 4 роки 1 місяць. На підставі ст. 75 КК України вiд відбуття покарання звільнений з випробувальним терміном 2 роки. За рішенням Ленінського районного суду м. Дніпропетровська вiд 26 січня 2016 року випробувальний термін скасовано і направлено до виправної колонії для відбуття покарання у вигляді позбавлення волі строком на 4 роки 1 місяць. Звільнений 06 травня 2020 року з Криворізької ВК (№ 80);

-13 липня 2021 року обвинувальний акт за ч. 3 ст. 185 КК України скеровано для розгляду до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська.

за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000059 від 18 січня 2022 року,

ВСТАНОВИВ:

08 лютого 2022 року до слідчого судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло вказане клопотання, яке обґрунтовано тим, що 18 січня 2022 року приблизно о 02 годині 00 хвилин, (більш точний час під час досудового розслідування не встановлено), ОСОБА_7 , разом із ОСОБА_8 , ОСОБА_6 та ОСОБА_9 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходились за адресою: м. Дніпро, вул. Метробудівська, біля буд. 12, де побачили біля магазину «АТБ-маркет» припаркований автомобіль марки ВАЗ 2102, держномер НОМЕР_1 , належний ОСОБА_10 . У цей час у ОСОБА_6 виник кримінально-протиправний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжку), поєднане з проникненням у сховище за попередньою змовою групою осіб, а саме автомобілю марки ВАЗ, держномер НОМЕР_1 , разом з ОСОБА_7 . Розподіливши між собою ролі, реалізуючи свій кримінально-протиправний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжку), за попередньою змовою групою осіб, поєднане з проникненням у сховище, з корисливих мотивів, приблизно о 02 годині 05 хвилин 18 січня 2022 року (більш точний час під час досудового розслідування не встановлено), ОСОБА_6 , за заздалегідь відведеною йому роллю, переконавшись, що за їх діями ніхто не спостерігає та його дії є таємними для оточуючи, підійшов до автомобіля марки ВАЗ 2102, держномер НОМЕР_1 , та за допомогою невстановленого в ході досудового розслідування предмету, відчинив передні ліві двері вказаного автомобіля та проник до його салону. У цей час до автомобіля марки ВАЗ 2102, держномер НОМЕР_1 , підійшов ОСОБА_7 , та за попередньою визначеною йому роллю, намагався відчинити капот, після чого покликав на допомогу ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , при цьому останнім про злочинний умисел не повідомляли. Спільними діями після відкриття капоту автомобіля ВАЗ 2102, держномер НОМЕР_1 , ОСОБА_7 побачив акумуляторну батарею «Forse original 60 AH», серійний № та взявши до рук з місця скоєння злочину разом з ОСОБА_6 зник, розпорядившись викраденим на власний розсуд.

Своїми умисними діями, ОСОБА_6 завдав потерпілому ОСОБА_10 матеріальну шкоду, яка згідно з висновком експерта № 242 від 21 січня 2022 року складає 1 522 гривні 95 коп.

Умисні дії ОСОБА_6 , які виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), за попередньою змовою групою осіб, поєднаному з проникненням у сховище, кваліфікуються за ч. 3 ст. 185 КК України.

07 лютого 2022 року СВ ВП № 3 ДРУП ГУНП у Дніпропетровської області ОСОБА_6 , повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Прокурор у судовому засіданні вказане клопотання підтримала, посилаючись на викладені у ньому обставини. Вважає обґрунтованими причини та підстави, викладені у клопотанні, та просила слідчого суддю обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного за адресою його реєстрації.

Підозрюваний і його захисник заперечуючи проти вказаного клопотання з мотивів не доведеності прокурором відповідних ризиків поведінки підозрюваного, а також зазначали про невірну кваліфікацію кримінального правопорушення, просили слідчого суддю обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши підозрюваного та його захисника, прокурора, дослідивши клопотання і матеріали наглядового провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

За змістом ст.ст. 131, 132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Прокурором в обґрунтування підозри подані такі докази: рапорт співробітників патрульної поліції; протокол прийняття заяви від ОСОБА_10 ; протоколами огляду місця події від 18 січня 2022 року; протокол огляду предмета автомобільного акумулятора; протокол допиту потерпілого ОСОБА_10 ; відеозапис із камери системи «Безпечне місто»; протокол допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколами допитів свідків: ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 співробітників УПП в Дніпропетровській області; відеозаписи з нагрудних камер поліцейських УПП в Дніпропетровській області; відеозаписи з камери відеоспостереження АЗС «Авіас юкон сервіс»; висновок судово-автотоварознавчої експертизи; протокол допитів та додаткових допитів свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ; іншими речовими доказами.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbelland Hartleyv. theUnited Kingdom), п. 32, Series А, № 182).

Вказані вище докази у їх сукупності дають всі підстави стверджувати про вірогідну причетність підозрюваного до вчинення названого кримінального правопорушення. Адже зі змісту доказів, наданих слідчому судді, вбачається наявність обставини щодо знаходження 18 січня 2022 року підозрюваного поблизу будинку АДРЕСА_3 , та таємне викрадення чужого майна, сторонами не спростовувалася.

На думку слідчого судді, вказані вище докази у їх сукупності, дають всі підстави стверджувати про вірогідну причетність підозрюваного до вчинення названого кримінального правопорушення.

Крім того, слідчий суддя вважає доведеними в ході розгляду вказаного клопотання наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України (переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків, потерпілого, а також іншого підозрюваного у даному кримінальному провадженню та ризику щодо вчинення інших кримінальних правопорушень), оскільки ОСОБА_6 зареєстрованих за ним малолітніх чи неповнолітніх дітей, офіційного та постійного місця роботи не має, має зареєстроване місце проживання у м. Дніпрі, проте, фактично проживає за межами міста Дніпра, знайомий зі свідками та іншим підозрюваним ОСОБА_7 , раніше засуджений за вчинення злочинів проти власності.

Також слідчий суддя бере до уваги конкретні обставини інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, репутацію, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вищевказаному правопорушенні. Вищевказані обставини у повній мірі вказують саме на відсутність будь-яких стримуючих факторів, які б переконували слідчого суддю в тому, що підозрюваний не буде переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду або не буде чинити незаконний вплив на потерпілого, свідків, чи вчиняти аналогічні корисливі злочини.

Згідно зі ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Слідчий суддя вважає, що в даному випадку сукупність вищеназваних ризиків та обґрунтованість доводів щодо обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою вказують на те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаному ризику протиправної поведінки підозрюваного.

Таким чином, у ході розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею встановлено обґрунтованість пред`явленої підозри, наявність вищевказаного ризику та неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, у зв`язку із чим вказане клопотання підлягає задоволенню.

Крім того, на вказаному етапі досудового розслідування він не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати саме суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не повноважний оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Таким чином, суд вважає причетність підозрюваної особи до вчинення вказаного кримінального правопорушень достатньо вірогідною, що обумовлює законодавче передбачену можливість застосування запобіжного заходу.

Також слідчий суддя вважає доведеними в ході розгляду вказаного клопотання наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України щодо можливості у підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого, а також наявність ризику того, що підозрюваний може вчинити новий умисний злочин, у тому числі, корисливий.

Обґрунтовуючи наявність вказаних ризиків, слідчий суддя також враховує у своїй сукупності дані про особу підозрюваного, соціальні зв`язки, конкретні обставини інкримінованого йому кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вищевказаних правопорушеннях, а також те, що ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 21 грудня 2021 року при розгляді обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0000152 ОСОБА_6 було оголошено у розшук.

Разом із цим, задовольняючи клопотання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та враховуючи те що, запобіжний захід у вигляді застави у цьому провадженні йому раніше не обирався і не був порушений, а також враховуючи конкретні обставини інкримінованого кримінального правопорушення та наявні підстави, передбачені ст.ст. 177, 178 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу.

В рішенні від 20 листопада 2010 року у справі «Мангурас проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені пунктом 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити явку обвинуваченого в судове засідання. Сума застави повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку. Іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави чи дій проти поручителів у випадку відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи особу підозрюваного, а також те, що він малолітніх чи неповнолітніх дітей на утриманні не має, офіційно не працює, суд вважає за необхідне визначити заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 40 (шістдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 99 240 гривень 00 коп., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених ч.ч. 3, 4 ст. 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У зв`язку із чим, слідчий суддя вважає необхідним застосувати відносно вказаної особи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 369-372, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 3 ДРУП ГУНП у Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором західної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 37 (тридцять сім) діб, тобто до 16 години 10 хвилин 17 березня 2022 року включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Заставу визначити у розмірі, що становить 40 (сорок) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 99 240 (дев`яносто дев`ять тисяч двісті сорок) гривень 00 коп., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора чи суду;

- не відлучатися із населеного пункту, де проживає, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити два місяці з моменту внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави та з моменту його звільнення з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави. У разі порушення обов`язків, покладених на нього у цій ухвалі, застава звертається у дохід держави.

Ознайомити та вручити підозрюваному під розпис копію ухвали про обрання запобіжного заходу.

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Ухвалу мені оголошено та копію вручено: _________________ року.

___________________________/____________________/