Справа № 216/4828/18
провадження 1-кс/216/1555/21
УХВАЛА
іменем України

04 серпня 2021 року місто Кривий Ріг

Слідчий суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
представника цивільних позивачів ОСОБА_4 ,
цивільних позивачів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,
представників Криворізької РДА ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кривому Розі клопотання представника цивільних позивачів адвоката ОСОБА_4 , яка діє в інтересах потерпілих ОСОБА_5 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_8 , ОСОБА_15 , ОСОБА_9 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_6 , ОСОБА_18 про арешт майна, -

в с т а н о в и в:

16.07.2021 та уточнено 24.07.2021 представник цивільних позивачів - адвокат ОСОБА_4 звернулась до слідчого судді Центрально-Міського районного суду м. Кривий Ріг з клопотанням про арешт майна Криворізької районної державної адміністрації.
В обґрунтування клопотання зазначає, що в провадженні слідчого відділу Криворізького відділу поліції Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження №0000001 від «28» лютого 2013 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 364 КК України, яке було розпочато внесенням Криворізькою міжрайонною прокуратурою з нагляду за додержанням законів у природоохоронній сфері відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення службовими особами Широківської районної державної адміністрації кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 365 Кримінального кодексу України, та об`єднаного з кримінальними провадженнями: № 0000874 і № 0000245, розпочатих слідчим відділом Криворізького відділу поліції внесенням 07.10.2016 відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення службовими особами Широківської районної державної адміністрації кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 364 Кримінального кодексу України та 07.02,2019 про вчинення приватним нотаріусом ОСОБА_19 кримінального правопорушення, передбаченого статтею 365-2 Кримінального кодексу України, відповідно. Тобто злочинів у сфері службової діяльності, яка здійснюється тільки в органах державної влади та пов`язана з наданням публічних послуг. Як вбачається зі змісту витягу Єдиного реєстру досудових розслідувань, предметом протиправного посягання у зазначених вище кримінальних провадженнях являються розташовані на території Гречаноподівської (раніше Розилюксембурзької) та Новолатівської сільських рад Широківського району Дніпропетровської області 565 земельні ділянки сільськогосподарського призначення загальною площею 525,3 га, право власності на які Широківською районною державною адміністрацією набуто без достатньої правової підстави шляхом зловживання повноваженнями нотаріуса при посвідченні під час дії мораторію (заборони) правочинів про відчуження набутих громадянами у приватну власність земельних ділянок (паїв) для ведення товарного сільськогосподарського виробництва та зловживанні владою при видачі розпоряджень голови Широківської районної державної адміністрації: |від 26.12.2012 № 995-р «Про викуп земельних ділянок приватної власності (колишніх земель колективного сільськогосподарського підприємства «Вільне») категорії «сільськогосподарські угіддя для ведення товарного сільськогосподарського виробництва», вільних від забудови для суспільних потреб, а саме: для реконструкції (будівництва), розміщення та обслуговування хвостосховища «Об`єднане» (III карта) як об`єкту, пов`язаного із видобуванням корисних копалин на території Широківського району Дніпропетровської області»; від 04.04.2016 №Р-162/0/392-16 «Про скасування розпорядження голови райдержадміністрації від 23.03.2015 №Р-99/0/392-15»; від 27.12.2016 № Р-514/0/392-16 «Про затвердження проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок в оренду зі зміною цільового призначення Публічному акціонерному товариству «АРСЕЛОРМІТТАЛ КРИВИЙ РІГ» для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами (реконструкція (будівництво), розміщення та обслуговування хвостосховища «Об`єднане» (III карта)) на території Новолатівської сільської та Розилюксембурзької сільських рад Широківського району Дніпропетровської області» із змінами, внесеними розпорядженням від 16.08.2017 № Р-331/0/392-17 «Про внесення змін до розпорядження від 27.12.2016 № Р-514/0/392-16»; від 16.08.2017 № Р-331/0/392-17 розпорядження голови Широківської районної державної адміністрації «Про внесення змін до розпорядження голови райдержадміністрації від 27.12.2016 р. № Р-514/0/392-16, яким внесено зміни до п.1,4,6 вказаного розпорядження, від 23.11.2018 р. № Р-300/0/392-18 розпорядження голови Широківської районної державної адміністрації «Про укладання додаткових угод до договорів оренди землі», яким подовжено строк землекористування земельними ділянками. Постановою від «28» липня 2018 року слідчим СВ Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_20 у кримінальному провадженні визнано речовими доказами 562 земельні ділянки, у тому числі земельні ділянки кадастровий номер :01:008:0392, :01:003:0258, :01:008:0443, :01:003:0223, :01:005:0309, :01:004:0301, :01:008:0395,:01:008:0437,:01:008:0427, 225885700:01:008:0436, :01:003:0257, :01:003:0261, :01:004:0301, а відповідно фізичних осіб ОСОБА_5 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_8 , ОСОБА_15 , ОСОБА_21 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_6 , ОСОБА_18 залучено потерпілими особами шляхом вручення пам`ятки прав та обов`язків потерпілої особи. Потерпілі особи звернулися до Широківського районного суду Дніпропетровської області з цивільними позовами щодо стягнення майнової шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а примірник цивільного позову подано клопотанням слідчому СВ Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_20 для залучення в матеріали кримінального провадження № № 0000001 від «28» лютого 2013 р. Так, постановою від «17» березня 2021 р. слідчим СВ Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_20 долучено до матеріалів кримінального провадження примірник цивільного позову, а саме цивільний позов ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про визнання неправомірними діями, витребування майна з чужого незаконного володіння, відшкодування збитків в наслідок вчинення кримінального правопорушення до Криворізької районної державної адміністрації Дніпропетровської області (правонаступника Широківської районної державної адміністрації на підставі Розпорядження № від 16 грудня 2020 р. № 163 5-р «Про реорганізацію та утворення районних державних адміністрацій» Кабінету Міністрів України здійснено реорганізацію районних державних адміністрацій районів, ліквідованих згідно з постановою Верховної Ради України від 17 липня 2020 р. № 807-ІХ Про утворення та ліквідацію районів) та ГРЕЧАНОПОДІВСЬКОЇ СІЛЬСЬКОЇ РАДИ ШИРОКІВСЬКОГО РАЙОНУ ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ, за участю третіх осіб. Також, залучено у кримінальне провадження № 000001 від 28.03.2013 р. представника цивільного позивача ОСОБА_5 , адвоката ОСОБА_4 , (копія постанови від 17.03.2021 р. додаток до клопотання). У зв`язку із чим, для забезпечення цивільного позову просили накласти арешт на майно юридичною особи Криворізької районної державної адміністрації Дніпропетровської області.
У судовому засіданні представник цивільних позивачів - адвокат ОСОБА_4 , а також цивільні позивачі ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , клопотання підтримали та просили його задовольнити.
Представник власника майна Криворізької районної державної адміністрації Дніпропетровської області ОСОБА_11 та ОСОБА_10 в судовому засіданні проти клопотання про накладення арешту заперечували, просили відмовити у його задоволенні.
У своїх письмових запереченнях зазначили, що Криворізька районна державна адміністрація в Цивільній справі № 197/105/19 провадження № 2/197/566/19 за позовом ОСОБА_5 (яка є цивільним позивачем 1 і в даній справі), до Товариства з обмеженою відповідальністю «Альтан-АМ» про визнання договору міни земельної ділянки недійсним та визнання права власності на земельну ділянку залучена в якості третьої особи яка не заявляє самостійних вимог до предмету спору, то нам відомо, що договір міни земельної ділянки, яка належала даному позивачеві було укладено 30 листопада 2010 року. В редакції Земельного кодексу України станом на 30 листопада 2010 року було передбачено право передавати земельні ділянки, які перебувають у власності громадян та юридичних осіб для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, земельних ділянок, виділених в натурі (на місцевості) власникам земельних часток (паїв) у спадщину, обмінювати одну земельну ділянку на іншу (договір міни) і здійснювати вилучення (викуп) земельних ділянок для суспільних потреб. В цьому випадку спосіб відчуження земельної ділянки сільськогосподарського призначення є укладення сторонами договору міни, згідно з яким кожна зі сторін зобов`язується передати другій стороні у власність один товар в обмін на інший. Кожна зі сторін договору міни є продавцем того товару, який вона передає в обмін, і покупцем товару, який вона одержує взамін (частини 1, 2 ст.715 Цивільного кодексу України). При цьому будь-якої участі у цивільних правочинах, щодо укладання та підписання договорів міни (як вказано у клопотанні) представники Широківської районної державної адміністрації - не приймали. Між заявниками та юридичними особами, добровільно, з дотриманням усіх вимог діючого на той час законодавства були укладені договори міни на земельні ділянки, які зазначені у клопотанні. Відповідно, будь-які правові підстави, які б перешкоджали у укладанні договорів міни між власниками земельних ділянок та юридичними особами також відсутні і не доведені позивачами. Також заявниками хибно стверджується, що Криворізькою (колишньою Широківською) райдержадміністрацією без достатніх правових підстав набуте право власності на земельні ділянки, що розташовані на території Гречаноподівської та Новолатівської сільських рад. Пунктом 2 статті 8 Закону України «Про відчуження земельних ділянок, інших об`єктів нерухомого майна, що на них розміщені, які перебувають у приватній власності, для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності» від 17.11.2009 № 1559-VI встановлені повноваження органів виконавчої влади щодо викупу земельних ділянок, інших об`єктів нерухомого майна, що на них розміщені, для суспільних потреб. Так, законодавчо визначено, що районна державна адміністрація приймає рішення про викуп земельних ділянок, інших об`єктів нерухомого майна, що на них розміщені, для суспільних потреб, якщо передбачається місце розташування об`єкта в межах території району. При цьому, пунктом 1 даної статті визначено наступне: органи виконавчої влади відповідно до своїх повноважень та в порядку, визначеному цим Законом, приймають рішення про викуп земельних ділянок, інших об`єктів нерухомого майна, що на них розміщені (крім об`єктів, викуп яких віднесено до повноважень органів місцевого самоврядування), для таких суспільних потреб: розміщення та обслуговування об`єктів, пов`язаних із видобуванням корисних копалин (один з тих які вказані в даній статті). Розпорядження голови Широківської райдержадміністрації від 26.12.2012 № 995-р-12 «Про викуп земельних ділянок приватної власності (колишніх земель колективного сільськогосподарського підприємства «Латівка» та колективного сільськогосподарського підприємства «Вільне») категорії «сільськогосподарські угіддя для ведення товарного сільськогосподарського виробництва», вільних від забудови для суспільних потреб, а саме: для реконструкції (будівництва), розміщення та обслуговування хвостосховища «Об`єднане» (III карта) як об`єкту, пов`язаного із видобуванням корисних копалин на території Широківського району Дніпропетровської області», було прийняте на підставі клопотання ініціатора викупу ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» (надалі - «Ініціатор викупу»), та поданого до нього пакету документів. Керуючись Законом України «Про відчуження земельних ділянок, інших об`єктів нерухомого майна, що на них розміщені, які перебувають у приватній власності, для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності» від 17.11.2009 №1559-VI та Закону України «Про основи національної безпеки України», до прийняття відповідного розпорядження, Широківською райдержадміністрацією були вивчені та проаналізовані відповідно до діючого законодавства представлені Ініціатором викупу матеріали, на підтвердження того, що викуп зазначених земельних ділянок може бути здійснений лише виняток з мотивів суспільної необхідності і виключно під розміщення, зокрема, об`єктів, пов`язаних із видобуванням корисних копалин, а саме: постанова Верховної Ради України «Про вилучення і надання земельних ділянок для несільськогосподарських потреб та попереднє погодження місця розташування об`єктів» від 21.12.2000 № 2179-ІІІ, якою попередньо погоджено місце розташування розширення та реконструкція шламосховища «Об`єднане» Криворізькому державному гірничо- металургійному комбінату «Криворіжсталь» на землях колективного сільськогосподарського підприємства «Латівка» та сільськогосподарського підприємства «Вільне» Широківського району Дніпропетровської області, яка не скасована, не змінена та є чинною і обов`язковою для виконання усіма фізичними та юридичними особами на території України, зокрема, органами держаної влади та місцевого самоврядування. Правонаступництво, яке підтверджується Статутом «Ініціатора викупу». Відкрите акціонерне товариство «Криворізький гірничо- металургійний комбінат «Криворіжсталь» засновано відповідно до рішення Міністерства промислової політики України від 07.04.2004 № 166 шляхом перетворення Криворізького гірничо-металургійного комбінату «Криворіжсталь» у відкрите акціонерне товариство відповідно до Указу Президента України від 15 червня 1993 року № 210/93 «Про корпоратизацію підприємств» та зареєстровано виконкомом Криворізької міської ради 08 квітня 2004 року за №040521691ЮО090117. Відповідно до рішення загальних зборів акціонерів від 12 січня 2006 року найменування відкритого акціонерного товариства «Криворізький гірничо-металургійний комбінат «Криворіжсталь» змінено на Відкрите акціонерне товариство «Міттал Стіл Кривий Ріг». ВАТ «Міттал Стіл Кривий Ріг» є повним юридичним правонаступником ВАТ «Криворіжсталь». Код . Відповідно до рішення загальних зборів акціонерів від 14 червня 2007 року найменування відкритого акціонерного товариства «Міттал Стіл Кривий Ріг» змінено на Відкрите акціонерне товариство «АрселорМіттал Кривий Ріг». ВАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» є повним юридичним правонаступником ВАТ «Міттал Стіл Кривий Ріг». Код . Відповідно до рішення загальних зборів акціонерів від 21 квітня 2011 року найменування відкритого акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» змінено на Публічне акціонерне товариство «АрселорМіттал Кривий Ріг» (далі - Товариство). ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» є повним юридичним правонаступником ВАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг». Код . Нова редакція Статуту зареєстрованого 26.04.2011 №3001364 Товариства викладена згідно вимог Закону України «Про акціонерні товариства», Цивільного та Господарського кодексів України. «Ініціатор викупу», здійснює видобування корисних копалин, а саме залізистих кварцитів відповідно до Спеціальних дозволів на користування надрами № 4483 від 01.11.2007 та №4482 від 01.11.2007. Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження переліків корисних копалин загальнодержавного та місцевого значення» №827 від 12.12.1994, встановлено, що залізна руда являється корисними копалинами загальнодержавного значення. Разом з тим, в Постанові Кабінету Міністрів України «Про затвердження переліку підприємств, що мають стратегічне значення для економіки та безпеки держави» №1734 від 23.12.2004 року, зазначено, що «Ініціатор викупу» є підприємством, яке має стратегічне значення. Відповідно до абз.1,3 п.«а» ч.2 ст.5 Закону України «Про приватизацію державного майна», загальнодержавне значення мають об`єкти права власності Українського народу, до яких належать і корисні копалини загальнодержавного значення. У даному випадку інтерес держави у забезпеченні подальшого функціонування «Ініціатора викупу», як об`єкта пов`язаного з видобуванням корисних копалин загальнодержавного значення, обумовлений потребою держави та суспільства у такій корисній копалині, як залізна руда. Разом з цим, суспільний інтерес вбачається зі ст.13 Конституції України та ст.4 Кодексу України про надра, де зазначено, що земля та її надра є об`єктами права власності Українського народу та надається лише у користування. З огляду на вищенаведене, вважаємо, що доведено суспільну необхідність викупу зазначених земельних ділянок для реконструкції (будівництва), розміщення та обслуговування хвостосховища «об`єднане» (ІІІ-карта) ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг». Тобто, твердження заявників є безпідставними та протиправними. Також, трьохсторонні договори викупу земельних ділянок для суспільних потреб укладались між Широківською районною державною адміністрацією, юридичними особами (які вже були на той час власниками заявлених земельних ділянок) та ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» відповідно до пунктів 1,2 статті 8 Закону України «Про відчуження земельних ділянок, інших об`єктів нерухомого майна, що на них розміщені, які перебувають у приватній власності, для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності» від 17.11.2009 № 1559-VI - у вересні-жовтні 2013 року. З 1 січня 2013 року вступив в силу Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності», яким законодавець вніс зміни до Земельного кодексу України, зокрема до статті 122 Земельного кодексу України. У відповідності до прийнятих змін Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру та її територіальні органи передавали у власність або у користування земельні ділянки сільськогосподарського призначення державної власності. Отже, власником та розпорядником викуплених у юридичних осіб Широківською райдержадміністрацією земельних ділянок сільськогосподарського призначення була Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру у Дніпропетровській області до 08.12.2015. Законом України «Про внесення зміни до Земельного кодексу України щодо удосконалення механізму передачі земельних ділянок, відчужених для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності» від 08.12.2015 № 862-VIII статтю 122 Земельного кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2002 р., № 3-4, ст. 27) доповнено частиною десятою такого змісту: «10. Земельні ділянки, що вилучаються, викуповуються або примусово відчужуються для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності, надаються у користування для таких потреб органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування, які прийняли рішення про їх вилучення, викуп або примусове відчуження для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності». Протягом 2016-2017 років ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» виготовляли, затверджували проекти землеустрою щодо відведення земельних ділянок в оренду із зміною їх цільового призначення для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами. Відповідно до Положення про Державний фонд документації із землеустрою затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 листопада 2004 року № 1553 відповідні проекти перебувають в архіві відділу у Широківському районі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області. На зазначені у клопотанні земельні ділянки між Широківською районною державною адміністрацією наразі Криворізькою районною державною адміністрацією та ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» були укладені договори оренди на строк дії спеціальних дозволів на користування надрами від 01 листопада 2007 року № 4482 та №4483, отриманих ОРЕНДАРЕМ, а саме - до 26 березня 2038 року. Таким чином Криворізькою (колишньою Широківською) районною державною адміністрацією не порушені норми земельного законодавства в частині розпорядження та передачі в оренду земельних ділянок. Тобто, клопотання потерпілих є недостатньо обґрунтованим, доводи клопотання не підтверджені належними доказами, а стороною обвинувачення окремо у судовому засіданні не доведено необхідність в накладені арешту на зазначене в клопотанні майно та наявність ризиків, передбачених абзацом 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.
Представник ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» в судове засідання не з`явилась, у своїх письмових запереченнях проти задоволення клопотання категорично заперечувала, посилаючись на його безпідставність, зазначила, що відповідно до Постанови Верховної Ради України від 21 грудня 2000 року № 2179-ІІІ «Про вилучення та надання земельних ділянок для несільськогосподарських потреб та попереднє погодження місць розташування об`єктів» КДГМК «Криворіжсталь», повним правонаступником якого є ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», було надано попереднє погодження місця розташування об`єкта: для розширення та реконструкції шламосховища «Об`єднане» на вказаних землях. До моменту прийняття зазначеної Постанови ВРУ Товариством проведені усі заходи щодо попереднього погодження земельного відводу для розширення та реконструкції шламосховища «Об`єднане» з уповноваженими державними органами та службами. Нотаріусами Широківського та Криворізького нотаріальних округів Дніпропетровської області протягом 2008-2013 років було посвідчено договори міни земельних ділянок між громадянами - власниками земельних ділянок сільськогосподарського призначення (паї) та суб`єктами господарювання. 26.11.2012 до Широківської районної державної адміністрації Дніпропетровської області від ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» надійшла пропозиція щодо ініціювання процедури викупу земельних ділянок для суспільних потреб. 26.12.2012 головою Широківської РДА видано розпорядження, 995- р-12 згідно якого погоджено викуп земельних ділянок приватної власності (колишніх земель колективного сільськогосподарського підприємства «Латівка» та колективного сільського господарського підприємства «Вільне») категорії' «сільськогосподарські угіддя для ведення товарного сільськогосподарського виробництва вільних від забудови для суспільних потреб, а саме: для реконструкції (будівництва), розміщення та обслуговування хвостосховища «Об`єднане», як об`єкту, пов`язаного із видобуванням корисних копалин на території Широківського району Дніпропетровської області, загальною площею 432,3524 га, згідно з доданим переліком. 23.03.2015 року Розпорядженням голови Широківської районної державної адміністрації Дніпропетровської області від 23.03.2015 № Р-99/0/392- 15 земельні ділянки приватної власності було переведено до земель запасу. 04.04.2016 Розпорядженням голови Широківської районної державної адміністрації Дніпропетровської області від 04.04.2016, № Р- 162/0/392-16 було скасовано розпорядження голови Широківської районної державної адміністрації Дніпропетровської області від 23.03.2015 № Р-99/0/392- 15. 05.04.2016 Розпорядженням голови Широківської районної державної адміністрації Дніпропетровської області від 05.04.2016 № Р-163/0/392-16, було надано дозвіл ПАТ «АрселорМітталл Кривий Ріг» на розробку проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок сільськогосподарського призначення в оренду із зміною їх цільового призначення. 27.12.2016 Розпорядженням голови Широківської районної державної адміністрації Дніпропетровської області від 27.12.2016 № Р-514/0/392-16 було затверджено проект землеустрою щодо відведення 562 земельних ділянок загальною площею 424,3693 га зі зміною їх цільового призначення з земель сільськогосподарського призначення на землі промисловості (для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з використанням надрами) і надано їх в оренду ПАТ «АРСЕЛОРМІТТАЛ КРИВИЙ РІГ» на 49 років. Потерпілі у клопотанні про накладення арешту на земельні ділянки державної форми власності що розташовані на території Широківського району, Дніпропетровської області та на території Гречаноподільської сільської ради та Новолатівської сільської ради Широківського району Дніпропетровської області зазначають про необхідність накладення арешту з метою збереження доказів та забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. зі змісту клопотання та доданих до нього матеріалів випливає, що слідчим у порушення вимог п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України в клопотанні не зазначено конкретної підстави і мети відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна. Наведення потерпілими у клопотанні лише положень КПК України щодо арешту майна, при цьому не в остаточній їх редакції, не свідчить про належне обґрунтування такого клопотання. Так, за змістом клопотання вказані земельні ділянки не можна визнати відповідним майном у розумінні абзацу 1-ч. 1 ст. 170 КПК України, оскільки в клопотанні потерпілими не наведено доводів їх відповідності жодному із перелічених у цьому абзаці критерію. Крім того, зазначена потерпілими у клопотанні мета арешту земельних ділянок, а саме збереження земель сільськогосподарського призначення та загального користування, не передбачена ч. 2 ст. 170 КПК України. Разом з тим доводи потерпілих про те, що вказані земельні ділянки є речовими доказами у кримінальному провадженні, не містять критеріїв, зазначених у ст. 98 КПК України, та не підтверджені відповідними матеріалами, які мають бути додані до клопотання в обґрунтування таких доводів, зокрема постановою слідчого про визнання їх речовими доказами. У матеріалах кримінального провадження є копії державних актів на право власності на земельні ділянки зазначених громадян і договорів про їх відчуження, при цьому останні в установленому законом порядку незаконними не визнані. Крім того, після пред`явлення цивільних позовів з клопотанням про арешт майна мають право звернутись і безпосередньо цивільні позивачі (ч. 1 ст. 171 КПК України), в якому останні повинні зазначити розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог, докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди (ч. З ст. 171 КПК України), які слідчий суддя повинен враховувати при вирішенні питання про арешт майна відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України. При цьому в розумінні положень КПК України ПАТ «АрселорМіттал Кривии Ріг» не є тією особою, до якої може бути пред`явлено цивільний позов, застосовано конфіскацію майна чи з якої може бути стягнуто отриману неправомірну вигоду в межах вказаного кримінального провадження. Крім того, санкція ч. 1 ст. 364 КК України не передбачає конфіскації майна. Разом з тим абзацом 2 ч. 1 ст. 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості, зокрема його пошкодження, псування, знищення чи перетворення. В порушення вимог ч. 11 ст. 170 КПК України потерпілі не зазначають в клопотанні жодних відомостей про обставини використання саме ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» зазначених земельних ділянок за зміненим цільовим призначенням і не надають будь-яких доказів на підтвердження цього та можливих наслідків незастосування відповідної заборони, що фактично позбавляє можливості визначити відповідно до положень ч. ч. 2, 4 ст. 173 КПК України розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна та чи не призведе такий спосіб арешту майна до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. Разом з тим у клопотанні, посилаючись на отримання ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» указаних земельних ділянок у користування, потерпілі, зазначають, що під час досудового розслідування встановлено користування цими земельними ділянками суб`єктами господарювання без укладання відповідних цивільно-правових угод, а не ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг».
При цьому треба врахувати, що ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» є великим промисловим підприємством з безперервним циклом роботи та платником податків із значною часткою загального податкового сегменту регіону та держави в цілому. Кожного дня на виробництві задіяно більше тисячі працівників. Блокування процесу роботи арештом майна призведе до великих матеріальних збитків товариства, що, в свою чергу, ускладнить здійснення розрахункових операцій з контрагентами, працівниками та безпосередньо з самою державою. Головним пріоритетом для ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» є охорона праці. У 2021 році підприємством інвестовано 251,8 млн грн в охорону праці та промислову безпеку й знижено на 22,5 відсотка рівень виробничого травматизму. Турбота про людей це не тільки охорона праці, але й в соціальні стандарти. Витрати на виконання колективного договору в 2021 році склали 3,7 млрд грн. Як один із найбільших платників податків в країні, ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» робить істотний внесок в економіку регіону та України. Крім передбачених законодавством відрахувань до бюджету, здійснює конкретні проекти для облаштування міста Кривого Рогу та поліпшення якості життя мешканців міста, створює навколо себе цілу систему зв`язків і відносин через закупівлю товарів та взаємодію з місцевими підрядниками й постачальниками, прагне бути не тільки конкурентними на глобальному рівні у виробництві високоякісної прокатної продукції, але й забезпечувати зростання рівня добробуту зацікавлених сторін і сприяти сталому розвитку України. У 2021 році ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» більш ніж в півтора рази збільшило платежі до бюджету та позабюджетні цільові фонди у порівнянні з 2020 роком. Усього в 2021 році підприємство сплатило до бюджету та державних цільових фондів податків і зборів на загальну суму більше 4,5 млрд грн (включаючи платежі до бюджету на митниці при імпорті), що майже на 1,6 млрд грн перевищує загальну суму податків і обов`язкових відрахувань, сплачених роком раніше. Найістотнішим (більш ніж на 1,4 млрд грн або майже в чотири рази) виявилося зростання податкових платежів до державного бюджету. Витрати ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» на виконання природоохоронних заходів у 2021 році склали 359,6 млн грн (401,7 млн грн у 2020 році). Екологічні показники роботи підприємства не перевищили встановлених нормативів на 2021 рік і в порівнянні з 2020 роком: викиди забруднюючих речовин в атмосферу знижено на 10,56%; обсяг скидання стічних вод знижено на 27,4%; обсяг розміщення відходів в навколишньому середовищі збільшено на 12,2%. Наведена представником підприємства інформація не підтверджена відповідними доказами, однак слідчий суддя не може не брати її до уваги, оцінюючи вказану інформацію з точки зору належності та достовірності з урахуванням всіх обставин в сукупності та певної загальновідомості такої інформації, яка, зокрема, міститься на офіційному вей-сайті цього підприємства в мережі Інтернет про те, що ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» займає лідируючі позиції серед найбільших підприємств гірничо-металургійного комплексу України (один із найбільших виробників сталевого прокату в державі) і є частиною міжнародної корпорації АрселорМіттал - виробника стали № 1 у світі, а також одного з найбільших іноземних інвесторів в країні. Таким чином вказане клопотання потерпілих є недостатньо обґрунтованим, доводи клопотання не підтверджені належними доказами, і в судовому засіданні поза розумним сумнівом не доведено необхідність в накладені арешту на зазначене в клопотанні майно та наявність ризиків, передбачених абзацом 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.
Прокурори ОСОБА_22 та ОСОБА_23 в судовому засіданні проти клопотання заперечували, просили у його задоволенні відмовити, зазначила, що клопотання є передчасним.
Вислухавши учасників судового розгляду, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання задоволенню не підлягає з таких підстав.
Статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження (частина 1 цієї статті).
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (частина 2 цієї статті).
При цьому залежно від конкретної мети арешту майна передбачені відповідні підстави для накладення арешту у кожному випадку окремо (частини 3-6 цієї статті).
Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (частина 11 цієї статті).
Згідно із ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до ч. ч. 2, 4 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Статтею 9 Конституції України та статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
У рішенні в справі «Смирнов проти Росії» від 07 червня 2007 року Європейський суд з прав людини зазначив, що при вирішенні питання про можливість утримання державою майна у кримінальному провадженні належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимагати охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей (майна) державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.
У рішенні в справі «East/West Alliance Limited» проти України» від 23 січня 2014 року Європейський суд з прав людини встановив, що існування заборони на користування своїм майном являється непропорційним та непомірним тягарем для володільця, що є порушенням статті 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав і основоположних свобод і свавільним обмеженням права власника на мирне володіння своїм майном.
Крім того, з урахуванням положень ст. ст. 2, 7 КПК України, при розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст. ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати правову підставу для арешту майна, яка має бути викладена у клопотанні слідчого та відповідати вимогам закону.
Вказана норма узгоджується зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав і основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.
Однак зі змісту клопотання та доданих до нього матеріалів випливає, що слідчим у порушення вимог п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України в клопотанні не зазначено конкретної підстави і мети відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна. Наведення слідчим у клопотанні лише положень КПК України щодо арешту майна, при цьому не в остаточній їх редакції, не свідчить про належне обґрунтування такого клопотання.
Так, за змістом клопотання вказані земельні ділянки не можна визнати відповідним майном у розумінні абзацу 1 ч. 1 ст. 170 КПК України, оскільки в клопотанні не наведено доводів їх відповідності жодному із перелічених у цьому абзаці критерію.
Крім того, зазначена слідчим у клопотанні мета арешту земельних ділянок, а саме збереження земель сільськогосподарського призначення та загального користування, не передбачена ч. 2 ст. 170 КПК України.
При цьому в розумінні положень КПК України ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» не є тією особою, до якої може бути пред`явлено цивільний позов, застосовано конфіскацію майна чи з якої може бути стягнуто отриману неправомірну вигоду в межах вказаного кримінального провадження. Крім того, санкція ч. 1 ст. 364 КК України не передбачає конфіскації майна.
Разом з тим абзацом 2 ч. 1 ст. 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості, зокрема його пошкодження, псування, знищення чи перетворення.
Згідно з доданими до клопотання інформаційними довідками з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна цільове призначення земельних ділянок з для ведення товарного сільськогосподарського виробництва змінено на для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами.
Так у своєму клопотанні представник цивільних позивачів посилається на наявність ризику знищення родючого шару ґрунту на площі 520,0 га та забруднення цієї території небезпечними для земельних ресурсів речовинами внаслідок використання земельної ділянки способами, не пов`язаними з веденням товарного сільгоспвиробництва, а саме при будівництві техногенного об`єкту (хвостосховища) та розміщення на його території відходів гірничодобувного виробництва землекористувача ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг».
Однак в порушення вимог ч. 11 ст. 170 КПК України у клопотанні не зазначено жодних відомостей про обставини саме такого використання та саме ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» зазначених земельних ділянок за зміненим цільовим призначенням і не надає будь-яких доказів на підтвердження цього та можливих наслідків незастосування відповідної заборони, що фактично позбавляє слідчого суддю можливості визначити відповідно до положень ч. ч. 2, 4 ст. 173 КПК України розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна та чи не призведе такий спосіб арешту майна до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Слідчий суддя приймає до уваги, що відповідно до інформації, яка міститься на офіційному вей-сайті цього підприємства в мережі Інтернет про те, що ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» займає лідируючі позиції серед найбільших підприємств гірничо-металургійного комплексу України (один із найбільших виробників сталевого прокату в державі) і є частиною міжнародної корпорації АрселорМіттал - виробника стали № 1 у світі, а також одного з найбільших іноземних інвесторів в країні. ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» є великим промисловим підприємством з безперервним циклом роботи та платником податків із значною часткою загального податкового сегменту регіону та держави в цілому. Кожного дня на виробництві задіяно більше тисячі працівників. Блокування процесу роботи арештом майна призведе до великих матеріальних збитків товариства, що, в свою чергу, ускладнить здійснення розрахункових операцій з контрагентами, працівниками та безпосередньо з самою державою. Головним пріоритетом для ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» є охорона праці. У 2021 році підприємством інвестовано 251,8 млн грн в охорону праці та промислову безпеку й знижено на 22,5 відсотка рівень виробничого травматизму. Турбота про людей це не тільки охорона праці, але й в соціальні стандарти. Витрати на виконання колективного договору в 2021 році склали 3,7 млрд грн. Як один із найбільших платників податків в країні, ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» робить істотний внесок в економіку регіону та України.
Також суд враховує, що у 2018 році потерпілі особи звернулися до Широківського районного суду Дніпропетровської області з цивільними позовами щодо стягнення майнової шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, та на даний час судом касаційної інстанції здійснюється касаційний розгляд справи.
Крім того в судовому засіданні також було підтверджено, що договори міни посвідчені нотаріусами Широківського та Криворізького нотаріальних округів Дніпропетровської області протягом 2008-2013 років, щодо міни земельних ділянок між громадянами - власниками земельних ділянок сільськогосподарського призначення (паї) та суб`єктами господарювання на даний час є чинним.
Також суд враховує, що у кримінальному провадженні №0000001 від «28» лютого 2013 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 364 КК України, ухвалою слідчого судді було призначено проведення комплексної судово економічно-екологічну експертизу, однак на даний час проведення експертизи не завершено, зокрема не вирішенні експертами питання щодо чи відповідають Конституції та законам України, актам їх тлумачення, правозастосовній практиці, загальновизнаним теоретичним положенням: розпорядження голови Широківської районної державної адміністрації від 26.12.2012 №995-р «Про викуп земельних ділянок приватної власності (колишніх земель колективного сільськогосподарського підприємства «Вільне») категорії (сільськогосподарські угіддя для ведення товарного сільськогосподарського виробництва», вільних від забудови для суспільних потреб, а саме: для реконструкції (будівництва), розміщення та обслуговування хвостосховища «Обєднане» (ІІІ карта) як об`єкту, пов`язаного із видобуванням корисних копалин на території Широківського району Дніпропетровської області»; розпорядження голови районної державної адміністрації від 23.03.2015 № Р-99/0/392-15 «Про переведення земельних ділянок сільськогосподарського призначення до земель запасу»; розпорядження від 04.04.2016 №Р-162/0/392-16 «Про скасування розпорядження голови райдержадміністрації від 23.03.2015 №Р-99/0/392-15 «Про переведення земельних ділянок сільськогосподарського призначення до земель запасу»; розпорядження від 27.12.2016 №Р-514/0/392-16 «Про затвердження проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок в оренду зі зміною їх цільового призначення ПУБЛІЧНОМУ АКЦІОНЕРНОМУ ТОВАРИСТВУ «АРСЕЛОРМІТТАЛ КРИВИЙ РІГ» для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами (реконструкція (будівництво), розміщення та обслуговування хвостосховища «Об`єднане» (ІІІ карта))на території Новолатівської сільської та Розилюксембурзької сільських рад Широківського району Дніпропетровської області», зі змінами внесеними розпорядженням від 17.01.2017 №Р-13/0/392-17 «Про внесення змін до розпорядження Розпорядження від 27.12.2016 №Р-514/0/392-16 «Про затвердження проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок в оренду зі зміною їх цільового призначення ПУБЛІЧНОМУ АКЦІОНЕРНОМУ ТОВАРИСТВУ «АРСЕЛОРМІТТАЛ КРИВИЙ РІГ» для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами (реконструкція (будівництво), розміщення та обслуговування хвостосховища «Об`єднане» (ІІІ карта))на території Новолатівської сільської та Розилюксембурзької сільських рад Широківського району Дніпропетровської області»; 2) чи дотримано вимог закону при укладанні, нотаріальному посвідченні та реєстрації договорів міни земельних ділянок про передачу у власність ТОВ «ДРОМОС», ТОВ «АРСМІТ», ТОВ «СКЕНА», ТОВ «УКРАМ», ТОВ «АЛЬТАН-АМ», ТОВ «АГРІКУЛЬТУРА» належних колишнім членам колективного сільськогосподарського підприємства "Вільне" (їх спадкоємцям), розташованих на території Розилюксембурзької та Новолатівської сільських рад Широківського району Дніпропетровської області земельних ділянок та ін.,вирішення яких мають суттєве значення в тому числі для вирішення питання про накладення арешту у зазначеному кримінальному провадженні.
Разом з тим слідчий суддя не може взяти до уваги доводи представника цивільних позивачів про необхідність арешту вказаних земельних ділянок оскільки не було доведено необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Вирішуючи питання доведеності обставин, визначених наведеною нормою закону, слідчий суддя керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом», який відповідно до практики Європейського суду з прав людини ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду всіх належних та допустимих відомостей, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення.
Таким чином, з огляду на все вищенаведене, слідчий суддя дійшов висновку, що вказане клопотання слідчого є недостатньо обґрунтованим, доводи клопотання не підтверджені належними доказами, представником цивільних позивачів у судовому засіданні поза розумним сумнівом не доведено необхідність в накладені арешту на зазначене в клопотанні майно та наявність ризиків, передбачених абзацом 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.
За таких обставин слідчий суддя вважає, що в задоволенні клопотання слідчого про арешт майна слід відмовити за його недоведеністю.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя-
постановив:

У задоволенні клопотання представника цивільних позивачів адвоката ОСОБА_4 , яка діє в інтересах потерпілих ОСОБА_5 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_8 , ОСОБА_15 , ОСОБА_9 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_6 , ОСОБА_18 про арешт майна відмовити.
Повний текст ухвали складений 09 серпня 2021 року.
Ухвалу слідчого судді про відмову в арешті майна може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з дня отримання копії повного тексту ухвали.
Ухвала слідчого судді про відмову в арешті майна набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала слідчого судді, яка набрала законної сили, обов`язкова для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягає виконанню на всій території України.

Суддя ОСОБА_1