УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2021 року м. Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Мелітополь Запорізької обл., громадянина України, освіта середня, не працює, одружений, має на утриманні одну неповнолітню дитину, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

у кримінальному провадженні № 0007461, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.07.2018, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. ч. 3, 4 ст. 190, ч. 2 ст. 146 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0007461, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.07.2018, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. ч. 3, 4 ст. 190, ч. 2 ст. 146 КК України, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 .
Клопотання обґрунтовано тим, що на цей час існує необхідність продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , оскільки є обґрунтована підозра у вчинені ОСОБА_5 інкримінованих йому кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3, 4 ст. 190, ч. 2 ст. 146 КК України, відповідно до якої останній за попередньою змовою з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та невстановленими особами в період часу з 2018 2020 років вчинили ряд корисливих злочинів, направлених на заволодіння нерухомим майном (квартир) шляхом обману мешканців міста Києва.
01.04.2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 3, 4 ст. 190, ч. 2 ст. 146 КК України.

02.04.2021 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва до ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 30.05.2021 року включно, з правом внесення застави в розмірі 2 270 000 грн.

Відповдно до постанови керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_9 від 25.05.2021 року строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0007461 продовжено до 3-х місяців, тобто до 01.07.2021 року.

Крім того, клопотання мотивовано тим, що не зменшилися раніше встановлені ризики переховування ОСОБА_5 від органу досудового слідства та суду, здійснення незаконного впливу на потерпілого, свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні, а також інших невстановлених осіб, щодо яких здійснюється досудове розслідування, вчинення інших кримінальних правопорушень, а також може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
В судовому засіданні прокурор просив задовольнити клопотання з наведених у ньому підстав.
Підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання, оскільки підозра є необґрунтованою та зазначили, що ризики визначені ч. 1 ст. 177 КПК України, відсутні. Також просили врахувати особу підозрюваного ОСОБА_5 , який має постійне місце проживання, одружений, у нього на утриманні перебуває неповнолітня дитина та застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із застосуванням електронного засобу контролю, оскількиОСОБА_5 не має умислу ухилятись від слідства та суду.
Слідчий суддя, заслухавши доводи учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про наступне.
Відповідно до положень ст. 199 КПК України на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також обставини, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно з приписами ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з позицією Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Крім того, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» Європейський суд з прав людини зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що необхідні для обґрунтування обвинувального вироку.

Водночас, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

При цьому, Європейський суд з прав людини в своєму рішенні "Летельє проти Франції" від 26.06.1991 зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. У справі «Мироненко і Мартенко проти України» від 10.12.2009 Європейський суд з прав людини зазначив, що компетентний суд повинен перевірити не лише дотримання процесуальних вимог національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої здійснено затримання й подальшого тримання під вартою.

З огляду на зазначене та враховуючи матеріали кримінального провадження,додані до клопотання, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність у діях підозрюваного ОСОБА_5 ознак інкримінованих злочинів.

Водночас, згідно з ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 02.04.2021 ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваного визнана можливість переховування останнього від органів досудового розслідування та суду, незаконний вплив на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відзначає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя приймає до уваги, що існує ймовірність того, що ОСОБА_5 з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованих злочинів, вчинить дії щодо ухилення від органу досудового розслідування та суду.

Крім того, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «W. проти Швейцарії» небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати, зокрема, з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів, зв`язків з державою, у якій його переслідують.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає, що про реальне існування вищенаведеного ризику свідчить те, що характер інкримінованих підозрюваному злочинів має корисливий мотив і вчинений шляхом незаконного позбавлення волі з корисливих мотивів за попередньою змовою групою осіб, здійснюване протягом тривалого часу, що у сукупності підтверджує ймовірність свідомої позапроцесуальної поведінки останнього.

Крім того, враховуючи, що підозрюваний офіційного та стабільного джерела доходів не має, інкримінований злочин вчинений з корисливого мотиву, слідчий суддя вважає, що не виключений ризик вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень.

З огляду на те, що кримінальне правопорушення вчинене із застосуванням до потерпілого насильства, ймовірність вчинення підозрюваним дій щодо незаконного впливу на потерпілого та свідків та інших підозрюваних також доведена.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених сторонами кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України.

Однією з обставин, з якою закон пов`язує можливість продовження строку тримання особи під вартою, є необхідність проведення певних слідчих та процесуальних дій, без виконання яких неможливо закінчити досудове розслідування.

Враховуючи викладене та обставини вчинення інкримінованих ОСОБА_5 злочинів, слідчий суддя приходить до висновку, що доводи сторони обвинувачення про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу є обґрунтованими.

Частиною 3 ст. 197 КПК передбачено, що строк тримання під вартою може бути продовжений в межах строку досудового розслідування.

Відтак, слідчий суддя бере до уваги, що перебіг строку досудового розслідування, який постановою керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Києва від 25.05.2021 року продовжений до трьох місяців, тобто до 01.07.2021 року, а тому враховуючи викладене, строк тримання під вартою може бути продовжений з урахуванням зазначеного терміну.

Визначаючи відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави, а також виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання сховатися, у зв`язку із чим, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_5 необхідно визначити заставу у співставленні з існуючими ризиками, даними щодо завдання майнової шкоди та даними про особу підозрюваного у 1000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, адже такий розмір застави, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового стану підозрюваного, буде гарантією виконанням підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 184, 194, 196, 199, 309, 532 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0007461, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.07.2018, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. ч. 3, 4 ст. 190, ч. 2 ст. 146 КК України задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про продовження тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначити у межах строку досудового розслідування, тобто до 30.06.2021 включно.

Визначити для ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у вигляді 1000 (одна тисяча) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 2 270 000 грн. (два мільйони двісті сімдесят тисяч) гривень 00 копійок, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншими фізичними або юридичними особами (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації в м. Києві для внесення застави (отримувач ТУ ДСА України в місті Києві, , МФО 820172, банк Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № UA1012089, призначення платежу: застава за… (П.І.Б., дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно ухвали… (назва суду) від… (дата ухвали) по справі № …, внесені (П.І.Б. особи, що вносить заставу).

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за їх першою вимогою;

- не відлучатися за межі м. Миколаєва за місцем проживання без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, однак не більше 2 (двох) місяців з моменту внесення застави в розмірі, визначеному судом.

У разі внесення застави і з моменту звільнення підозрюваного з-під варти у зв`язку з внесенням застави, встановленої в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В разі, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді або до суду без поважних причин або не повідомить про причини неявки, застава звертається в дохід держави, зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України і використовується в порядку, встановленому законом для використання судового збору.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1