1Справа № 335/3199/19 1-кп/335/411/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

8 червня 2021 року колегія суддів Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

процесуального прокурора ОСОБА_5 ,

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8

захисників ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду № 7 за адресою: м. Запоріжжя, вул. Перемоги, 107Б, клопотання адвоката ОСОБА_9 про повернення обвинувального акта та цивільного позову у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000461 від 24.05.2017 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_7 за ч.ч. 4, 5 ст. 191 Кримінального кодексу України, ОСОБА_8 за ч. 5 ст. 191 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИЛА:

21.03.2019 до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя надійшли матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000461 від 24.05.2017 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_7 за ч. ч. 4, 5 ст. 191 Кримінального кодексу України, ОСОБА_8 за ч. 5 ст. 191 Кримінального кодексу України Кримінального кодексу України з доданими до нього матеріалами.

Ухвалою колегії суддів Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя у складі головуючого судді ОСОБА_11 , суддів ОСОБА_12 , ОСОБА_13 від 28.11.2019 повернуто прокурору обвинувальний акт у даному кримінальному провадженні прокурору для усунення недоліків, зазначених в ухвалі, протягом розумного строку.

Ухвалою Запорізького апеляційного суду від 24.12.2020 апеляційну скаргу з доповненням прокурорів у кримінальному провадженні ОСОБА_14 і ОСОБА_15 задоволено. Ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 28.11.2019, якою обвинувальний акт у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч.ч. 4, 5 ст. 191 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні злочинів, передбачених ч.ч. 4, 5 ст. 191 КК України, ОСОБА_8 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000461 від 24.05.2017, повернуто прокурору для усунення недоліків, зазначених в ухвалі, протягом розумного строку скасовано. Призначено новий розгляд в суді першої інстанції. Матеріали кримінального провадження направлено до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя.

Після апеляційного оскарження, відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду, вказане кримінальне провадження передано в провадження колегії суддів у складі: головуючого судді ОСОБА_11 , суддів ОСОБА_12 , ОСОБА_13 для продовження розгляду.

Ухвалою колегії суддів від 12.01.2021 відведено суддів ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 від здійснення розгляду кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000461 від 24.05.2017 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч.ч. 4,5 ст. 191 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні злочинів, передбачених ч.ч. 4,5 ст. 191 КК України, ОСОБА_8 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

За наслідками повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.01.2021, для розгляду даного кримінального провадження визначено колегію суддів у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

За вимогами ч. 1 ст. 314 КПК України після отримання обвинувального акта суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 319 КПК України судовий розгляд у кримінальному провадженні повинен бути проведений в одному складі суддів. У разі якщо суддя позбавлений можливості брати участь у судовому засіданні, він має бути замінений іншим суддею, який визначається у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. Після заміни судді судовий розгляд розпочинається спочатку.

Ухвалою від 19.01.2021 за вказаним обвинувальним актом призначено підготовче судове засідання.

В підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 вважає за можливе призначити дане кримінальне провадження до судового розгляду. Зазначив, що обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, підстав для його повернення немає, підстави для закриття провадження відсутні.

В свою чергу, адвокатом ОСОБА_9 в підготовчому судовому засіданні заявлене клопотання про повернення прокурору поданої позовної заяви (цивільного позову), яке мотивовано тим, що всупереч положенням ч. 3 ст. 128 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) прокурор не обґрунтував наявності підстав для представництва інтересів держави в суді. Також зазначив, що звертаючись в інтересах Департаменту освіти та науки Запорізької міської ради, прокурор перевищив свої повноваження, адже згідно з ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може здійснювати представництво в суді інтересів громадянина або держави у випадках та порядку, встановлених законом. З наведених підстав та керуючись п. 4 ч. 4 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України просив повернути позовну заяву прокурору.

Крім того, у підготовчому судовому засіданні цим же адвокатом було заявлене клопотання про повернення обвинувального акта прокурору з підстав його затвердження та підписання неуповноваженою особою прокурором прокуратури Харківської області замість прокурора САП (спеціалізованої антикорупційної прокуратури).

Клопотання мотивував наступним.

18.03.2019 р. заступником начальника першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Харківської області радником юстиції ОСОБА_16 складено обвинувальний акт, який затверджено прокурором відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури Харківської області радником юстиції ОСОБА_15 у кримінальному провадженні, внесеному 24.05.2017 р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000461 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч.ч. 4,5 ст. 191 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні злочинів, передбачених ч.ч. 4,5 ст. 191 КК України, ОСОБА_8 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 216 КПК України детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування злочинів, передбачених, зокрема, ст. 191 КК України, якщо наявна хоча б одна із таких умов: зокрема, злочин вчинено депутатом обласної ради..., посадовою особою місцевого самоврядування, посаду, якої віднесено до першої та другої категорії посад, та розмір предмета злочину в п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення злочину. Обвинувачений ОСОБА_6 на час вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень був депутатом Запорізької обласної ради, а також обіймав посаду заступника голови Запорізької обласної ради, що відноситься до другої категорії посад посадових осіб місцевого самоврядування. Щодо розміру предмета злочину, який зазначено у обвинувальному акті, він значно перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення злочину.

Частиною 5 статті 8 Закону України «Про прокуратуру» (як в редакції на момент затвердження обвинувального акта, так і в чинній редакції) визначено, що Спеціалізована антикорупційна прокуратура (САП) є єдиним структурним підрозділом Генеральної прокуратури України, уповноваженим здійснювати нагляд за додержанням законів НАБУ при проведенні ОРД та досудового слідства, а також тільки САП має право підтримувати державне обвинувачення в суді в таких справах, тому саме прокурор САП мав би затверджувати (або складати) обвинувальний акт в даному кримінальному проваджені.

В інкримінованому підзахисним адвоката ОСОБА_9 ОСОБА_6 , ОСОБА_7 злочині досудове розслідування проводилось слідчими прокуратури Харківської області, обвинувальний акт затверджувався процесуальним керівником прокурором Харківської області.

Вважає, що досудове розслідування та затвердження обвинувального акта у цьому кримінальному провадженні проводили неуповноважені особи, відповідно обвинувальний акт не відповідає вимогам ст. 291 КПК України.

Обвинувачені ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , захисник обвинуваченого ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_17 , обвинувачений ОСОБА_8 клопотання адвоката ОСОБА_9 підтримали та просили їх задовольнити.

Представник потерпілого КП «Мелітопольський міський парк культури і відпочинку імені Горького» Мелітопольської міської ради Запорізької області, у підготовче судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Прокурор ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні заперечував проти задоволення заявлених клопотань, щодо повернення цивільного позову вказав, що захисник ОСОБА_9 в своєму клопотанні фактично не погоджується із наведеним прокурором обґрунтуванням вказаних підстав представництва. Проте, оцінку вказаним доводам захисника суд може надати лише під час ухвалення рішення по суті цивільного позову, а не під час з`ясування питання відповідності форми та зміст позовної заяви вимогам цивільного процесуального законодавства. Крім того, звертав увагу суду на те, що КПК України не передбачає повернення цивільного позову з підстав, визначених ЦПК України. Проти задоволення клопотання захисника щодо повернення прокуророві обвинувального акта заперечував, зазначив, що такий відповідає вимогам ст. 291 КПК України, зокрема акт містить виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, викладені в обвинувальному акті твердження органу досудового розслідування мають бути досліджені під час судового розгляду, просить у задоволенні клопотання відмовити.

Заслухавши клопотання, думку учасників провадження, дослідивши матеріали судового провадження в межах вирішуваного питання, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 5 ст. 128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства. ЦПК України підлягає застосуванню в частині розгляду цивільного позову за умови, що відповідні норми не суперечать засадам кримінального судочинства.

Суд також звертає увагу, що КПК України не передбачає повноваження суду повернути позовну заяву з підстав, визначених ЦПК України.

Статтею 314 КПК України визначений вичерпний перелік рішень, які суд має прийняти у підготовчому засіданні.

Право суду в підготовчому засіданні повернути цивільний позов у кримінальному провадженні положеннями вказаної статті не передбачено.

За таких обставин, суд вважає клопотання захисника про повернення цивільного позову таким, що не підлягає задоволенню.

Щодо клопотання про повернення обвинувального акта прокурору суд зазначає про таке.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу.

Вимоги до змісту обвинувального акта визначені статтею 291 КПК України.

Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 291 КПК України до обвинувального акта додається реєстр матеріалів досудового розслідування.

При цьому, п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України надає право суду у підготовчому судовому засіданні повернути обвинувальний акт, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України обвинувачення це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно з ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у статті 291 цього Кодексу. Частиною 2 статті 291 КПК України передбачено вичерпний перелік відомостей, які повинен містити обвинувальний акт.

Згідно з ч. 1 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт складається слідчим, після чого затверджується прокурором.

Затвердження прокурором обвинувального акту щодо обвинувачених та не скріплення його печаткою є порушенням вимог до реквізитів офіційного документу. Оскільки в контексті примітки до ст. 358 КК України під офіційним документом слід розуміти документ, що містить зафіксовану на будь-яких матеріальних носіях інформацію, яка підтверджує чи посвідчує певні події, явища або факти, які спричинили чи здатні спричинити наслідки правового характеру, чи може бути використана як документи докази у правозастосовній діяльності, що складаються, видаються чи посвідчуються повноважними (компетентними) особами органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднання громадян, юридичних осіб, незалежно від форм власності та організаційно-правових форм, а також окремими громадянами, у тому числі самозайнятими особами, яким законом надано право у зв`язку з їх професійною чи службовою діяльністю складати, видавати чи посвідчувати певні види документів, що складені з дотриманням визначених законом форм та містять передбачені законом реквізити.

Саме підписання й затвердження обвинувального акту прокурором та скріплення його підпису печаткою надає цьому документу статус офіційного і свідчить про належний нагляд за досудовим розслідуванням. Зазначена правова позиція збігається з правовою позицією Верховного Суду України у справі №5-50кс15 від 09.07.2015 р.

Системний аналіз статей 110 та 291 КПК України дозволяє зробити висновок, що обвинувальний акт набуває усіх ознак процесуального рішення прокурора, яким він висуває обвинувачення особі, з моменту його затвердження прокурором. Для цього прокурор має підписати його. Підпис слідчого вимагається, якщо акт складено останнім. При цьому, наявність підпису лише слідчого, без підпису прокурора, не робить обвинувальний акт завершеним процесуальним рішенням, оскільки слідчий не має самостійних повноважень висувати обвинувачення.

Прокурор, відповідно до п. 13 ч. 2 ст. 36 КПК України, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений затверджувати чи відмовляти у затвердженні обвинувального акту, клопотань про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, вносити зміни до складеного слідчим обвинувального акту чи зазначених клопотань, самостійно складати обвинувальний акт або зазначені клопотання.

Разом з тим, відповідно до вимог ч. 5 ст. 216 КПК України Детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених статтями, зокрема, в конкретному випадку, ст. 191 КК України, якщо наявна хоча б одна з таких умов: зокрема злочин вчинено депутатом обласної ради..., посадовою особою місцевого самоврядування, посаду, якої віднесено до першої та другої категорії посад, та розмір предмета злочину в п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення злочину.

Згідно з обставинами, викладеними в даному обвинувальному акті, обвинувачений ОСОБА_6 на час вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень був депутатом Запорізької обласної ради, а також обіймав посаду заступника голови Запорізької обласної ради, що відноситься до другої категорії посад, посадових осіб місцевого самоврядування. Щодо розміру предмета злочину, який зазначено у обвинувальному акті, він значно перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення злочину.

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України. Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Частиною 5 статті 8 Закону України «Про прокуратуру» (як в редакції на момент затвердження обвинувального акту, так і в чинній редакції) визначено, що Спеціалізована антикорупційна прокуратура (САП) є єдиним структурним підрозділом Генеральної прокуратури України, уповноваженим здійснювати нагляд за додержанням законів НАБУ при проведенні ОРД та досудового слідства, а також тільки САП має право підтримувати державне обвинувачення в суді в таких справах, тому і затвердження обвинувального акта в даному кримінальному провадженні мале бути здійснено прокурором САП.

В інкримінованому підзахисним адвоката ОСОБА_9 ОСОБА_6 , ОСОБА_7 злочині досудове розслідування проводилось слідчими прокуратури Харківської області, обвинувальний акт затверджувався процесуальним керівником прокурором Харківської області, у той час, як відповідно до ч. 5 ст. 8 Закону України «Про прокуратуру», уповноваженим прокурором на підписання обвинувального акта у кримінальному провадженню, яке за предметною підслідністю відноситься до повноважень НАБУ, є прокурор Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Викладені обставини в сукупності свідчать про невідповідність обвинувального акта вимогам Кримінального процесуального кодексу України, і така невідповідність виключає можливість призначення такого обвинувального акта до судового розгляду.

Так, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

Аналізуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку, що є підстави за наявності зазначених порушень згідно п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України для повернення обвинувального акта прокурору, оскільки вони унеможливлюють прийняття матеріалів кримінального провадження до судового розгляду по суті.

За встановлених обставин обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору для виконання вимог ст. 291 КПК України.

Керуючись ст. ст. 291, 314, 369, 372 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання адвоката ОСОБА_9 про повернення цивільного позову залишити без задоволення.

Клопотання адвоката ОСОБА_9 про повернення обвинувального акта задовольнити.

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000461 від 24.05.2017 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_7 за ч.ч. 4, 5 ст. 191 Кримінального кодексу України, ОСОБА_8 за ч. 5 ст. 191 Кримінального кодексу України, з доданими до нього матеріалами повернути прокурору.

Вступна та резолютивна частини ухвали постановлені в нарадчій кімнаті та проголошені в судовому засіданні 8 червня 2021 року.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 11.06.2021 о 14.30 год.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Запорізького апеляційного суду через Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя протягом 7 діб з дня її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3