справа №619/1846/21
провадження №1-кс/619/412/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2021 року Дергачівський районний суд Харківської області

в складі: слідчого судді - ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджено з прокурором Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000083 від 11.04.2021, за ознаками складу кримінального правопорушення злочину передбаченого ч.2 ст.398 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
10.04.2021 до відділу поліції №3 Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який здійснює адвокатську діяльність на підставі свідоцтва про право заняття адвокатської діяльності № 2388 від 16.10.2018.

В даній заяві ОСОБА_5 вказав що 10.04.2021, невідомий йому чоловік, який був затриманий як лісопорушник, знаходячись у кварталі №154 виділ №1 поблизу с. Куряжанка Дергачівського району Харківської області, застосував відносно нього декілька разів газовий балон, шляхом його розпилення в область обличчя, з метою перешкоджання його адвокатської діяльності та виконання повноважень представника ДП «ХЛНДС».

ОСОБА_6 , який застосував відносно ОСОБА_5 газовий балон пояснив, що 10.04.2021 він, знаходячись у лісосмузі між с. Куряжанка та «Гіркою Конєва, на своєму автомобілі «УАЗ д.н. НОМЕР_1 , займався збиранням повалених дерев для власного використання. Коли він виїжджав з лісу на вказаному автомобілі, то був зупинений співробітниками поліції, які просили надати документи на деревину. Через деякий час до місця події прибув невідомий йому чоловік великої тіло будови який не представився та одразу ж став лаятися в його бік та бік його батька. З метою припинення конфлікту та уникненні бійки, враховуючи те, що даний чоловік вдвічі більший за нього, ОСОБА_6 двічі застосував перцевий газовий балон «Перець-4» в область обличчя вказаного громадянина. Пізніше йому стало відомо, що даний громадянин є юристом лізгоспу.

10.04.2021, під час проведення огляду місця події, а саме відкритої ділянки розташованої в полі с.Куряжанка Дергачівського району Харківської області (точні координати 50.0251832,36.0630868) ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який добровільно видав балон металевий з надписом «Перець-4», який він застосував 10.04.2021 відносно невідомого йому чоловіка, що був вилучений.

Відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України вказане майно, що вилучене в ході огляду, проведеного 10.04.2021 є тимчасово вилученим майном.

14.04.2021 до суду надійшло клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджено з прокурором Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000083 від 11.04.2021, за ознаками складу кримінального правопорушення злочину передбаченого ч.2 ст.398 КК України.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив клопотання розглядати у його відсутність та без застосування технічних засобів.

Відповідно до ч.4 ст. 107 КПК України суд вважає за можливе слухати справу без фіксування технічними засобами.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з наступних мотивів.

Як вбачається з клопотання відомості про вчинене кримінальне правопорушення слідчим СВ відділу поліції №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області внесено до ЄРДР за № №0000083 від 11.04.2021, за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст. 398 КК України.
Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п.п.1,3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.

В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст.223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Частиною 4 ст.173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчий суддя вважає, що слідчий довів необхідність арешту тимчасового вилученого майна, оскільки воно відповідає критеріям речового доказу та є достатні підстави вважати, що воно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 107, 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджено з прокурором Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000083 від 11.04.2021, за ознаками складу кримінального правопорушення злочину передбаченого ч.2 ст.398 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке було вилучене в ході огляду місця події 10.04.2021, на відкритій ділянці місцевості розташованої в полі с. Куряжанка Дергачівського району Харківської області (точні координати 50.0251832,36.0630868), а саме: балон металевий з надписом «Перець-4».

Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1