УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11.08.2021 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , перекладача ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції №4 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000453 від 14.06.2021 року відносно:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Очамчіра, Грузії, грузина, громадянина Грузії, з середньою освітою, одруженого, не працюючого, раніше не судимого, немаючого місця реєстрації на території України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
1. Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування поданого клопотання з боку сторони обвинувачення.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 14.06.2021 року біля 16:10 годин, ОСОБА_8 , будучи раніше судимим за корисливі злочини на шлях виправлення не став та повторно вчинив умисний злочин разом з ОСОБА_6 , діючи за попередньою змовою, заздалегідь маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, розподіливши між собою ролі таким чином, що в той час, коли ОСОБА_8 , незаконно проникне, до салону автомобіля, звідки таємно викраде майно належне потерпілому, то в цей час ОСОБА_6 , буде знаходитись за кермом автомобіля «BMW 530D», сірого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , поруч для того, щоб попередити ОСОБА_8 , в разі появи випадкових свідків, що може зашкодити реалізації та доведенню їх злочинного наміру таємного заволодіння чужим майном до кінця.
Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна та дотримуючись розподілу ролей, ОСОБА_8 разом з ОСОБА_6 під`їхали на автомобілі марки «BMW 530D», сірого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , до будинку АДРЕСА_2 , де умисно, з корисливих мотивів, маючи на меті таємно викрасти чуже майно, підійшов до припаркованого автомобілю «Nissan Maxima», чорного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_2 , шляхом вільного доступу, ОСОБА_9 , відчинив передні пасажирські двері та викрав з салону зазначеного автомобіля, належні ОСОБА_10 , шкіряну сумку чорного кольору, вартістю 700 гривень, всередині якої знаходились паспорт громадянина України, водійське посвідчення, ідентифікаційний код, банківські картки банку на ім`я ОСОБА_10 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «Nissan Maxima», реєстраційний номер НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_10 , які не становлять матеріальної цінності та 76 282 гривень та сумку чорного кольору з тканинної матерії, вартістю 500 гривень, в якій знаходились дві печатки ТОВ «ГОЛД ЛАЙН ГРУП» ().
Після чого ОСОБА_9 та ОСОБА_11 з викраденим майном з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, отримавши можливість розпорядитись ним на власний розсуд.
Проте, 14 червня 2021 року ОСОБА_8 разом з ОСОБА_6 , рухаючись проїзною частиною по Іллічівській дорозі біля Таїровського кладовища, 1/1 в місті Одесі на автомобілі «BMW 530D», сірого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , були затримані працівниками поліції з викраденим майном. В ході проведення огляду місця події було встановлено дійсний номер легкового автомобіля «BMW 530D», сірого кольору ХХ-631-YY (грузинська реєстрація), власником якої є ОСОБА_11 .
14.06.2021 о 16:20 год. (фактичний час) за адресою: м. Одеса, Новоміське кладовище, 1/1, співробітниками поліції, в порядку ст. 208 КПК України були затримані особи, підозрювані у вчиненні злочину, а саме:
- ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець міста Сухумі, Грузія, грузин, громадянин Грузії, офіційно не працевлаштований, з середньою освітою, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий 24.11.2020 Приморським районним судом м. Одеси за ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 187 КК України до відбування покарання у вигляді позбавлення волі строком на 7 років із конфіскацією усього майна.
- ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Очамчіра, Грузія, грузин, громадянин Грузії, офіційно не працевлаштований, з середньою освітою, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.
У вчиненні кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Очамчіра, Грузія, грузин, громадянин Грузії, офіційно не працевлаштований, з середньою освітою, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.
2. Позиції учасників судового засідання.
Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримала у повному обсязі та просила задовольнити.
Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання, вказавши на те, що ризики викладені у клопотанні не доведені. Просив застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника.
3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні вказаного клопотання.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:
1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;
2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
4. Висновки слідчого судді.
Вивчивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
4.1. Обставини, які свідчать про наявність в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України.
15.06.2021 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, за кваліфікуючими ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжці), вчиненої повторно за попередньою змовою групою осіб, поєднаній з проникненням у інше приміщення.
Слідчий суддя зазначає, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим, при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).
Так, слідчий суддя зазначає, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).
Враховуючи наявні у слідчого судді матеріали, якими обґрунтовується подане клопотання, з огляду на вищенаведену практику ЄСПЛ (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey), слідчий суддя приходить до переконання про існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Враховуючи наявні у слідчого судді матеріали, якими обґрунтовується подане клопотання, з огляду на вищенаведену практику ЄСПЛ, слідчий суддя приходить до переконання про існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Слідчий суддя акцентує увагу, що на даній стадії кримінального провадження, слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі наявних у слідчого судді матеріалів, вирішує питання доведеності існування обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінально-протиправних дій.
4.2. Обставини, які свідчать про те, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України не зменшилися та продовжують існувати.
Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 17.06.2021 року підозрюваному ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 181 600 (сто вісімдесят одна шістсот тисяч) гривень.
При вирішенні питанні щодо продовження існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя враховує обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до переконання, що ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, продовжує існувати.
Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови)).
Розглядаючи ризик переховування підозрюваного в контексті практики Європейського суду з прав людини, слід звернути увагу на спосіб вчинення вказаного кримінального правопорушення, характер вказаного кримінального правопорушення, а також те, що підозрюваний не працевлаштований, тобто немає постійного джерела прибутку, та немає місця реєстрацій на території України.
Все вищевказане в сукупності свідчить про те, що ризик переховування не зменшився.
Кримінальний процесуальний кодекс України встановлює наступну процедуру отримання показань від потерпілих, у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).
Таким чином, такий ризик як вплив на потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від потерпілого та дослідження їх судом.
Враховуючи вищевикладене, а також те, що підозрюваному при ознайомлені з матеріалами кримінального провадження стануть відомі анкетні дані потерпілого, який в подальшому, будуть допитуватися безпосередньо судом, у випадку направлення обвинувального акту до суду, слідчий суддя приходить до переконання про продовження існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику можливого незаконного впливу на потерпілого, схиляючи його до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Слідчий суддя звертає увагу на корисливий характер вказаного кримінального правопорушення, спосіб вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до переконання, що останній може вчиняти заходи, спрямовані на недопущення виявлення інших епізодів злочинних дій, слідчий суддя приходить до переконання про продовження існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.
4.3. Виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Згідно постанови виконувача обов`язків керівника Київської окружної прокуратури ОСОБА_12 , строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000453 від 14.06.2021 було продовжено до трьох місяців, тобто до 15.09.2021 року, оскільки для прийняття законного та обґрунтованого рішення за вказаними матеріалами досудового розслідування, необхідно виконати ряд слідчих та процесуальних дій, перелік яких міститься у постанові.
На підставі викладеного, слідчий суддя вважає встановленим наявність обставин, які перешкоджають завершити досудове розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали слідчого судді про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
4.4. Неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).
Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_8 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжних заходів у вигляді домашнього арешту та особистого зобов`язання є неможливим з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваною обов`язків.
З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, характер вчиненого кримінального правопорушення, спосіб вчинення кримінального правопорушення, а також продовження існування в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо шляхом продовження дії відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.
4.5. Вирішення питання щодо розміру застави.
В частині визначеного ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 17.06.2021 року розміру застави, слідчий суддя зазначає, що враховуючи майновий та сімейний стан підозрюваного, обставини вчинення кримінального правопорушення, спосіб вчинення такого кримінального правопорушення, та тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим у його вчиненні, беручи до уваги, встановлене в судовому засіданні продовження існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання, що обраний розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваного, під загрозою звернення застави в дохід держави, та забезпечити виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, у випадку її внесення, а тому такий розмір застави зміні не підлягає.
У зв`язку з вищевикладеним, враховуючи те, що ризики не зникли та продовжують існувати, а в рамках кримінального провадження необхідно провести ряд процесуальних дій, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання сторони обвинувачення про продовження підозрюваному ОСОБА_6 строку тримання під вартою підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст.177, 182, 183, 197, 199 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції №4 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000453 від 14.06.2021 року - задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 36 (тридцять шість) днів, до 15.09.2021 року, з утриманням в Державній установі "Одеській слідчий ізолятор".
Розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним, обов`язків, передбачених КПК України, в розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 181 600 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот) гривень залишити без змін.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення, подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1