Справа №694/1593/20
Провадження №1-кп/690/73/21
УХВАЛА
19 лютого 2021 року Ватутінський міський суд Черкаської області у складі
головуючого судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
обвинуваченого ОСОБА_5
розглянувши у закритому судовому засіданні у залі засідань приміщення суду в м. Ватутіне клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 152, ч. 3 ст. 187 КК України, у межах кримінального провадження №0000619, внесеного 07.10.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань,
В С Т А Н О В И В:
В провадженні суду на стадії судового розгляду перебуває кримінальне провадження №0000619 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 152, ч. 3 ст. 187 КК України.
У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, мотивуючи тим, що він обвинувачується у скоєнні умисного особливо тяжкого злочину, за який передбачено максимальне покарання у виді 12 років позбавлення волі. Також згідно довідки-характеристики схильний до вживання алкоголю, окрім цього обвинувачений не працює, не одружений, що вказує на відсутність міцних соціальних зв`язків. Крім того ОСОБА_5 усвідомлює, що за вчинений злочин, в разі доведення його вини, йому загрожує максимальне покарання у виді 12 років позбавлення волі. У зв`язку з чим ризики, передбачені ст. 177 КПК України на теперішній час не зменшились, що дає підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватись від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, незаконно впливати на потерпілу, а тому більш м`які запобіжні заходи не можуть забезпечити належної поведінки ОСОБА_5 .
Захисник та обвинувачений проти задоволення заявленого клопотання заперечили, оскільки до ОСОБА_5 можливо застосувати інший, більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, обґрунтовуючи наявністю постійного місця проживання та належності будинку саме обвинуваченому, який до затримання працював та мав дохід. Зазначені встановлені ризики прокурором під час досудового розслідування не відповідають вимогам щодо необхідності їх обґрунтування під час судового розгляду справи по суті. Зазначене свідчить про необґрунтованість заявленого прокурором копотання та формальний підхід до його складання, що є недопустимим.
Потерпіла в судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву про проведення судового засідання без її участі.

Заслухавши пояснення учасників судового провадження, зокрема прокурора, який підтримав заявлене клопотання, думку обвинуваченого та захисника, які заперечили проти його задоволення, суд встановив наступне.
Відповідно до положень ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Згідно вимог статті 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою …, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання … обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також, в тому числі, запобігання спробам: переховуватися від … суду; незаконно впливати на свідків, експерта у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому … обвинувачується…

Частиною 2 ст. 177 КПК України встановлено, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави … суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно ст. 17 КПК України особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили.

За цих підстав обґрунтованість пред`явленого особі обвинувачення та доведеність його вини є різними поняттями, і враховуючи усталену судову практику при розгляді зазначених клопотань судом оцінюється, виходячи з того, що досудовим розслідуванням зібрано достатньо доказів для складання обвинувального акта відносно ОСОБА_5 внаслідок його затвердження прокурором.

Перевіряючи наявність існуючих ризиків, зазначених прокурором, та, з урахуванням позиції захисту, щодо можливості їх зменшення внаслідок застосування цілодобового домашнього арешту з покладенням обов`язків, визначених ст. 194 КПК України, суд враховує наступне.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу (ч.1 ст. 183 КПК України).

Водночас, згідно п.4 ч.2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як … до раніше не судимої особи, яка … обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує, у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого обвинувачується; вік та стан їх здоров`я; міцність соціальних зв`язків в місці постійного проживання, у тому числі наявність родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання; репутацію; майновий стан; наявність судимостей; розмір майнової шкоди, у завданні якої обвинувачуються особи, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

На переконання суду обвинувачений ОСОБА_5 може переховуватися від суду, оскільки обвинувачується у вчинені особливо тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 12 років з конфіскацією майна; є особою відносно молодого віку, відомостей про офіційне місце роботи суду не надано, позитивна характеристика за місцем проживання відсутня, не одружений, на утриманні малолітніх дітей чи непрацездатних осіб не має, не є особою з інвалідністю, його стан здоров`я не є таким, що унеможливлює тримання під вартою, хоча і має постійне місце проживання та реєстрації, однак не обтяжений особистими обов`язками, що може свідчити про ухилення від суду.

Наведений прокурором ризик щодо можливого впливу на потерпілу, яка є особою похилого віку та проживає з обвинуваченим в одному селі Мизинівка, суд вважає переконливим, оскільки потерпіла внаслідок стану здоров`я не допитана судом під присягою.

Щодо зазначеного прокурором ризику - вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому обвинувачується, на переконання суду, хоча і є формальним, проте не виключається, враховуючи, що особа має погашену судимість.

За наведених обставин суд вважає, що наявна обґрунтованість пред`явленого ОСОБА_5 обвинувачення та існування передбачених ч.1 ст. 177 КПК України ризиків, які на час розгляду клопотання прокурора не зменшились, а тому наявні підстави для продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно п. 3 ст.5 «Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини», кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.

При цьому, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначальним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Оцінивши у сукупності досліджені обставини суд дійшов до переконання, що на цій стадії судового провадження обрання обвинуваченому більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти наявним трьом ризикам, а тому клопотання прокурора є обґрунтованим.

Згідно ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали … суду про … продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Враховуючи обсяг пред`явленого обвинувачення суд вважає необхідним визначити його строк в межах 60 днів з дня постановлення ухвали.

На підставі ч.4 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини…
З урахуванням наведеного суд дійшов до переконання, що клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню та враховуючи вимоги ч.4 ст. 183 КПК України вважає недоцільним визначати розмір застави з огляду на обставини пред`явленого обвинувачення.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 17, 177-178, 183, 197, 199, 201, 315-316, 331, 372, 376 КПК України, суд
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу задовольнити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів, тобто до 19.04.2021 року, включно.
Копію ухвали вручити учасникам судового провадження та надіслати до ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» для відому та виконання.
Ухвала щодо продовження запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Ватутінський міський суд Черкаської області протягом семи днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали складено та проголошено 22.02.2021 р. о 16.45 год.

Головуючий суддя ОСОБА_1