1Справа № 335/9156/20 1-кс/335/1037/2021
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 лютого 2021 року м. Запоріжжя

Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя

у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4

заявника адвоката ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду заяву адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про відвід слідчому судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_7 від розгляду клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000174 від 29.04.2020 року ,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 під час судового засідання по розгляду клопотання слідчого про арешт майна від посади у кримінальному провадженні № 0000174 від 29.04.2020 року заявив про відвід слідчому судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_7 від розгляду клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000174 від 29.04.2020 року.

Зазначена заява в порядку ст.35 КПК України передана у провадження судді ОСОБА_1 .

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_5 заяву підтримав та зазначив, що підставою відводу слідчого судді є п.п.4,5 ч.1 ст.75 КПК України. На думку заявника, існують сумніви в неупередженості слідчого судді виходячи із того, що чоловік судді працює в органі досудового розслідування, працівники якого брали участь під час досудового розслідування і не виключається участь чоловіка слідчого судді у процесуальних діях в цьому кримінального провадження, у тому числі у проведенні негласних слідчих діях, що може свідчити про упередженість слідчого судді. Крім того, вказав, що інші клопотання слідчого у цьому провадженні направлені були до суду Новою поштою і надійшли до суду 12.02.2021 о 10:57 під час робочого часу, однак були зареєстровані канцелярією суду після 16 години, а тому виникають сумніви в безсторонності слідчого судді, яка також є головою суду і здійснює керівництво організацією роботи канцелярії суду. Крім того, зазначив, що на необ`єктивність судді вказує також і те, що 12.02.2021 року слідчим суддею було розглянуто клопотання про обрання запобіжного заходу та було проголошено лише резолютивна частина ухвали, однак у призначений час слідчим суддею ухвала проголошена не була. Крім того, на думку заявника скарга передана слідчому судді ОСОБА_7 у порушенням встановленого ст.35 КПК України порядку визначення слідчого судді. А тому на підставі ст. 75 КПК України заявник просив відвести слідчого суддю ОСОБА_7 від розгляду даного кримінального провадження.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_6 заяву захисника про відвід підтримав у повному обсязі і вказав додатково, що під час проведення судового засідання слідчим суддею при обранні йому запобіжного заходу застосовано надто великий розмір застави, не враховано інтереси неповнолітніх дітей, що також свідчить про упередженість слідчого судді і є підставою для його відводу.

У судовому засіданні прокурор та слідчий проти задоволення заяви заперечують та вказали, що підтверджених даних про упередженість слідчого судді немає, питання щодо реєстрації клопотань залежить від обсягу документообігу суду та роботи канцелярії суду і не свідчить про упередженість судді, а підстав для відводу немає, а заява захисту є безпідставною і необґрунтованою.

Заслухавши думку заявника, підозрюваного, прокурора, слідчого, дослідивши матеріали заяви, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до положень ч. 5 ст.80КПК України відвід повинен бути вмотивований.

Обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні визначені ст. 75 КПК України.

Відповідно доч.1ст.75КПК України слідчий суддя не має право брати участь у кримінальному провадженні: 4)за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Саме тому не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Частиною 1 статті 129 Конституції України встановлено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Як зазначалося вище, підстави для відводу (самовідводу) судді визначені ч.1 ст.75 КПК України.

З огляду на нормативний зміст пункту п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України відвід судді може бути заявлений і з інших підстав, відмінних від перелічених у пунктах 1 - 3 частини першої цієї ж статті. У будь-якому разі оцінюватися має саме те, чи викликають певні обставини розумний сумнів у неупередженості або об`єктивності судді у стороннього спостерігача.

Як на підставу для відводу слідчого судді, захисник посилається на обставини, наявність яких для відводу судді підлягають доведенню.

Суд звертає увагу на те, що стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово "неупереджений" передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Варто зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції «неупередженість («безсторонність») судді», а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості суд вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

(і) "об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

(іі) "суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

Водночас як указано в Бангалорських принципах поведінки судді від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення.

Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію "розумного спостерігача". У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є необ`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. Тому суддя мусить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні чинники, зокрема такі як зацікавленість у розв`язанні конкретної справи. З огляду на це навіть прояви неупередженості мають значення.

Тому коли сторони стверджують про те, що судді необ`єктивні, питання про наявність фактичного упередження не має значення, адже "правосуддя не тільки має бути здійснене, але й сприйматися як очевидно і без сумніву здійснене". Іншими словами, коли виникає питання про відвід, значення має не те, чи справді у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, чи виникла б у розумної та належним способом поінформованої особи підозра про існування такого упередження. У цьому сенсі обґрунтована підозра в упередженості не просто заміняє докази, яких бракує, чи доказовий засіб для встановлення вірогідності неусвідомленого упередження, а є виявом пильнішої уваги до іміджу правосуддя, тобто домінантної зацікавленості громадськості в тому, щоб існувала впевненість у чесності процесу.

Одночасно суд підкреслює, що не можуть бути підставою для відводу суддів заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Надаючи оцінку обґрунтованості заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_7 від розгляду даного клопотання суд також бере до уваги те, що окрім переліку обставин, які є безумовними підставами для відводу судді, у процесуальному законі також зазначені й виняткові випадки, за яких заявлення відводу a priori не може бути підставою для застосування цього процесуального інституту.

Суд вважає, що викладені заявником адвокатом ОСОБА_5 обставини не свідчать про упередженість слідчого судді. Упередженість це думка, що склалася заздалегідь, без урахування об`єктивних фактів, а таких обставин заявником не вказано.

Крім того, заявником не наведено фактів прояву слідчим суддею ОСОБА_7 поведінки, яка б свідчила про її упередженість чи небезсторонність при розгляді даного клопотання, а заява містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Процесуальна діяльність судді ОСОБА_7 (у тому числі, процедура розгляду заяв та клопотань, проголошення повного тексту ухвали) не може бути підставою для відводу, проте доводи заяви фактично зводяться до незгоди заявника та підозрюваного з процесуальними рішеннями слідчого судді при розгляді інших клопотань, що по суті є позасудовим порядком їх оскарження і є недопустимим.

Щодо доводів захисту про роботу чоловіка слідчого судді ОСОБА_7 в УСР в Запорізькій області ДСР НП України та ймовірну можливість його участі у даному кримінальному провадженні як на підставу для виникнення сумнівів в неупередженості та необ`єктивності слідчого судді, то ці доводи захисту ґрунтуються на припущеннях, не підтверджені жодним доказом, як і відсутні докази того, що чоловік слідчого судді приймав участь у кримінальному провадженні, клопотання слідчого за яким на даний час перебуває на розгляді у даного слідчого судді і не може вважатися судом обґрунтованою підставою для сумнівів в об`єктивності чи неупередженості слідчого судді.

Згідно норм Положення про автоматизовану систему документообігу суду вхідна кореспонденція, в тому числі процесуальні документи, приймається і опрацьовується користувачами АСДС відповідно до їх функціональних обов`язків та реєструється в АСДС в день її надходження. Зазначені вимоги нормативних актів при автоматичному розподілі клопотання канцелярією суду були дотримані, оскільки вказане клопотання зареєстроване у день його надходження до суду.

Натомість, суд зазначає, що порядок та час реєстрації клопотань працівниками канцелярії суду та здійснення часу такої реєстрації з урахуванням обсягу документообігу суду, черговості надходження матеріалів, у тому числі і невідкладних, не може свідчити про упередженість або необ`єктивність слідчого судді і не є підставою для його відводу, а доводи захисту про вплив на порядок реєстрації кореспонденції суду з боку слідчого судді, якому заявлено відвід і який також займає адміністративну посаду голови суду є власними суб`єктивними міркуваннями заявника, не підтвердженими жодним доказом.

Отже, аргументи, якими захисник ОСОБА_5 мотивує свою заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_7 , не викликають обґрунтованих сумнівів у об`єктивності слідчого судді, оскільки немає жодних доказів, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості слідчого судді ОСОБА_7 як з погляду «суб`єктивного критерію», так і з погляду «об`єктивного критерію», якими керується у своїй процесуальній діяльності Європейський суд з прав людини.

Інших обставин, визначених статтею 75 КПК України, які б свідчили про особисту упередженість слідчого судді ОСОБА_7 або її необ`єктивність під час розгляду вказаного клопотання у заяві не вказано, а суд під час розгляду заяви таких обставин також не встановив.

Щодо посилань захисника на порушення порядку визначення слідчого судді для розгляду даного клопотання суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 35 КПК України матеріали кримінального провадження, скарги, заяви, клопотання та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду, яка здійснюється працівниками апарату відповідного суду в день надходження таких матеріалів. До автоматизованої системи документообігу суду в обов`язковому порядку вносяться: дата надходження матеріалів, скарги, клопотання, заяви або іншого процесуального документа, прізвище особи, стосовно якої подані документи, та їх суть, прізвище (найменування) особи (органу), від якої (якого) надійшли документи, прізвище працівника апарату суду, який здійснив реєстрацію, інформація про рух судових документів, дані про суддю, який здійснював судове провадження, та інші дані, передбачені Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженим Радою суддів України за погодженням з Державною судовою адміністрацією України.

Визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з автоматизованої системи документообігу суду, крім випадків, установлених законом.

Крім того, згідно з п. 6 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України № 30 від 26 листопада 2010 року, первісний розподіл судових справ здійснюється модулем автоматизованого розподілу в хронологічному порядку їх надходження до суду (реєстрації) в наступній послідовності:1) формується список компетентних суддів для розгляду конкретної справи;2) для компетентних суддів розраховуються коефіцієнти навантаження;3) із числа компетентних суддів з урахуванням встановлених коефіцієнтів навантаження здійснюється випадковий вибір судді (судді-доповідача);4) на підставі результатів проведеного автоматизованого розподілу проводиться коригування коефіцієнтів фактичного та середньозваженого навантаження суддів;5) у разі визначення судді-доповідача проводиться визначення суддів, що входять до складу постійної колегії.

Для кожного автоматизованого розподілу справи або матеріалів кримінального провадження формується список компетентних суддів шляхом виключення з повного штатного списку суддів відповідного суду тих, які не можуть брати участь в розподілі через відсутність необхідної спеціалізації або через об`єктивні обставини, визначені пунктами 4 та 5 Розділу VIII цього Положення.

Згідно 1.4.9. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України №30 від 26.11.2010 року (з наступними змінами та доповненнями), збори суддів відповідного суду мають визначені цим Положенням повноваження щодо розгляду питань стосовно порядку функціонування автоматизованої системи.

Відповідно до п.2.4.1 Засад використання автоматизованої системи документообігу Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя, затвердженого Рішенням зборів суддів Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя від 10.11.2020 року, які визначають порядок використання автоматизованої системи документообігу в Орджонікідзевському районному суді м.Запоріжжя розподіл судових справ, які надійшли до Суду протягом робочого тижня після закінчення робочого часу, у вихідні та неробочі дні, в які встановлено графік чергування суддів, з метою дотримання строків розгляду справ такої категорії, проводиться між суддями внесеними в графік чергування на визначений день відповідно до Наказу голови Суду або виконуючого обов`язки голови Суду.

Згідно до п. 3.2.Засад встановлено, що в автоматизованій системі встановлюється статус «Інше» у випадку перебування судді у судовому засіданні більше 1 годин при завчасному попередженні керівника апарату суду, шляхом надання відповідної довідки (рішення зборів суддів від 05.08.2015 року).

У зв`язку з тим, що станом на момент реєстрації клопотання 12.02.2021 робочий час в суді закінчився, та згідно з Наказом голови суду № 82-ОД/117к-ОД від 29.12.2020 (після чергування у відповідні дні згідно з графіком чергування слідчих суддів у вихідні та святкові дні, суддя, помічник судді, секретар судового засідання продовжують чергування весь наступний робочий тиждень у телефонному режимі після 17 години 00 хвилин, а у п`ятницю після 15 години 45 хвилин), було здійснено автоматизований розподіл справи за клопотанням слідчого між суддями, які чергували згідно з вказаним вище наказом голови суду (06.02.2021р та 07.02.2021 р.) з урахуванням п. 2.4.1, 3.2 Засад, про що свідчить звіт про автоматизований розподіл справи від 12.02.2021р.

Отже, як вбачається із звіту про автоматичне визначення слідчого судді, графіку чергувань слідчих суддів, автоматичний розподіл судових справ між суддями від 12.02.2021 року, з урахуванням п. 2.4.1, 3.2. Засад використання автоматизованої системи документообігу Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя, вимоги положення ст.35 КПК України щодо визначення слідчого судді ОСОБА_7 у розгляді клопотання дотримані. Даних щодо порушення порядку авторозподілу клопотання суду на час розгляду заяви не надано.

При цьому, варто уваги, що захисник, стверджуючи про порушення порядку автоматизованого розподілу справи не вказує, що це провадження було визначено відповідному слідчому судді в якомусь іншому порядку, а не в передбаченому законом, тобто, саме шляхом автоматизованого розподілу.

Таким чином, посилання адвоката на п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК України, як на підставу відводу слідчого судді ОСОБА_7 не знайшли свого підтвердження та спростовуються матеріалами справи та відомостями з автоматизованої системи документообігу суду.

Крім того, слідчий суддя/суддя не є відповідальними особами за проведення автоматизованого розподілу справи між суддями, так як протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями виготовляється лише відповідальними за нього працівниками суду, в діяльність яких та в роботу автоматизованої системи документообігу суду, судді не мають права втручатися.

Отже, обставини, що визначені статтею 75 КПК України та які виключають участь слідчої судді в кримінальному провадженні під час досудового розслідування, відсутні, підстави, в обґрунтування заяви про відвід слідчого судді, нічим не підтверджені, є надуманими і такими, що не можуть бути взяті до уваги, жодних доказів упередженості чи наданні переваг в реалізації принципу змагальності сторін будь-кому із учасників процесу з боку слідчого судді не надано, а наведенні заявником обставини не є обставинами, які викликають сумнів в неупередженості судді в рамках розгляду вказаного клопотання, а тому підстав для задоволення заяви про відвід суд не вбачає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 75, 81 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про відвід слідчому судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_7 від розгляду клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000174 від 29.04.2020 року, залишити без задоволення.

Ухвала окремо оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1