Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/943/21
номер провадження 1-кс/695/304/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 квітня 2021 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 за участю:

секретаря ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні клопотання дізнавача сектору дізнання Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області, погоджене з прокурором Чорнобаївського відділу Золотоніської окружної прокуратури про арешт майна,
ВСТАНОВИВ:

Дізнавач сектору дізнання Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 звернувся до суду з погодженим прокурором Чорнобаївського відділу Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_4 клопотанням про арешт майна.
Клопотання обґрунтовано наступним.

02 квітня 2021 року близько 04 год. 17 хв. до відділу поліцейської діяльності № 2 Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від інспектора РОВО УПП ОСОБА_5 , про те, що було затримано ОСОБА_6 , який здійснював незаконний вилов риби в прибережній зоні Сулинського заповідника на березі р. Сула, за допомогою забороненого знаряддя лову.
За даним фактом 02.04.2021 розпочато кримінальне провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000187, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.
На місце пригоди була відразу направлена слідчо-оперативна група з метою невідкладного фіксування місця вчинення кримінального правопорушення та вилучення речових доказів.
Слідчим СВ Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області капітаном поліції ОСОБА_7 02.04.2021 в акваторії Сулинської затоки в адміністративних межах с. Мохнач Золотоніського району Черкаської області проведено огляд місця події. В результаті огляду було виявлено та вилучено до Золотоніського РВП; знаряддя вилову риби «паук»; та свіжо виловлена незаконно добута риба, а саме: лящ в кількості 84 штуки, плітка в кількості 9 штук, синець 4 штуки.
02.04.2021 року дізнавачем сектору дізнання Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 винесено постанову про визнання вказаних предметів речовими доказами у зазначеному кримінальному провадженні.
Дізнавач наполягає, що вилучена в ході огляду місця події риба набута в результаті вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, у зв`язку з чим відповідає критеріям, зазначеним у п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України, а тому накладення арешту на неї є необхідним з метою забезпечення кримінального провадження.
Разом із тим вилучена 02.04.2021 риба, як така, що піддається швидкому псуванню, згідно накладної № 80,81 від 02.04.2021 здана на рибоприймальний пункт ТОВ « Рибколгосп» (ЄРДПО 34503878).
За таких обставин дізнавач за погодженням із прокурором просить суд накласти арешт на набуту в результаті вчинення кримінального проступку рибу та дозволити її реалізацію.
У судове засідання дізнавач не з`явився, однак скерував до суду заяву у якій просив розгляд справи проводити за його відсутності.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання виходить з наступного.

У провадженні сектору дізнання Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000187, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Із наданих до клопотання матеріалів вбачається, що до вказаної події може бути причетний ОСОБА_6 , а в ході огляду місця події де він був затриманий було виявлено та вилучено вказані вище знаряддя вилову риби, а також свіжо виловлена, незаконно здобута риба.

Постановою дізнавача СД Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області від 02.04.2021 року вказані у клопотанні про арешт майна речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000187, а зазначена вище свіжо виловлена риба передана в рибоприйомний пункт ТОВ «Рибколгосп» в с. Вереміївка Чеорнобаївського району Черкаської області.
У рішеннях ЄСПЛ усправах «Амюр проти Франції»,«Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

Статтею 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження визначено арешт майна.

Відповідно до ч. 1ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Стаття 98 КПК України передбачає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Приймаючи до уваги те, що вилучене в ході огляду по зазначеному кримінальному провадженню відповідає критеріям, зазначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України, накладення арешту є необхідним з метою забезпечення кримінального провадження.

Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину

Відповідно до ч. ч. 6, 7 ст. 100 КПК України реалізація речових доказів у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, здійснюється за клопотанням слідчого або прокурора до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, яке розглядається згідно зі ст. ст. 171-173 КПК України.

Передача майна указаної категорії для реалізації за рішенням слідчого судді передбачена також п. 28 затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України» Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження.

Вилучена в ході огляду місця події риба набута в результаті вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, у зв`язку з чим відповідає критеріям, зазначеним у п. 4 ч. 2 ст.167 КПК України.

У свою чергу, санкцією ч. 1 ст. 249 КК України передбачено покарання у вигляді від ста до двохсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян або обмеження волі на до трьох років.

Приймаючи до уваги те, що вилучена в ході огляду місця події по зазначеному кримінальному провадженню риба відповідає критеріям, зазначеним в ч. 1 ст. 98, п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України, накладення арешту на неї є необхідним з метою забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до вимог ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обгрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Суд вважає, що незаконно здобута риба виду лящ в кількості 84 штуки, плітка в кількості 9 штук, синець 4 штуки, яка вилучена 02.04.2021 року під час огляду місця події, проведеного в акваторії Сулинської затоки в адміністративних межах с. Мохнач Золотоніського району Черкаської області має доказове значення у кримінальному провадженні № 0000187, тому з метою недопущення зникнення, втрати або пошкодження, відчуження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, необхідно накласти арешт та дозволити її реалізацію. Такий захід забезпечення кримінального провадження є необхідним та виправданим.

Зважаючи на викладене клопотання підлягає до задоволення.

На підставі ст.,ст. 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

У рамках кримінального провадження № 0000187, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України накласти арешт на набуту в результаті вчинення кримінального проступку рибу виду лящ в кількості 84 штуки, плітка в кількості 9 штук, синець в кількості 4 штуки, вилучену 02.04.2021 в акваторії Сулинської затоки в адміністративних межах с. Мохнач Золотоніського району Черкаської області

Дозволити у порядку встановленому чинним законодавством реалізацію риби виду лящ в кількості 84 штуки, плітка в кількості 9 штук, синець в кількості 4 штуки, яка вилучена 02.04.2021 під час огляду місця події в акваторії Сулинської затоки в адміністративних межах с. Мохнач Золотоніського району Черкаської області із використанням коштів від реалізації риби у порядку встановленому законом.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти діб.

Слідчий суддя Золотоніського
міськрайонного суду ОСОБА_1