Справа № 583/2115/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" червня 2021 р. слідча суддя Охтирського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , заступника начальника слідчого відділення Охтирського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Сумській області ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , його захисників: ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Охтирського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Сумській області ОСОБА_8 , погоджене з прокурором Охтирської місцевої прокуратури ОСОБА_3 відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Генічеського району, Херсонської області, українця, громадянина України, одруженого, освіта вища, працюючого директором ТОВ "Центр 2007", зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 27, пунктом 11 ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 27, пунктами 9, 11, 13 ч. 2 ст. 115 КК України
про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,
встановила:

31.05.2021 старший слідчий звернувся до суду із зазначеним клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що на даний час здійснюється досудове розслідування у об`єднаному кримінальному провадженні №0000380, у якому ОСОБА_5 оголошено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 27, пунктом 11 ч. 2 ст. 115; ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 27, пунктами 9, 11, 13 ч. 2 ст. 115 КК України.
Так, на початку червня 2017 року у ОСОБА_5 , з метою помсти, виник кримінально протиправний умисел на позбавлення життя ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканця АДРЕСА_3 .

Реалізуючи свій умисел, спрямований на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_9 , та не бажаючи особисто виконувати вбивство, ОСОБА_5 організував виконання вбивства з використанням вогнепальної зброї іншою особою за винагороду, а саме у невстановлений слідством час та спосіб, за грошову винагороду замовив виконання вбивства ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

06.06.2017, приблизно о 01 годині 20 хвилин, ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , керуючись корисливими мотивами, діючи за винагороду на замовлення ОСОБА_5 , реалізуючи домовленість на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_9 , озброївшись нарізною вогнепальною зброєю пістолетом системи Токарєва «ТТ», а також боєприпасами до вказаної зброї, а саме 7.62 мм пістолетними патронами, з метою вчинення навмисного вбивства ОСОБА_9 прибув до приміщення закладу «Українська Національна лотерея» по вул. Армійській, 74 в м. Охтирка Сумської області, де серед інших відвідувачів перебував ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканець АДРЕСА_3 .

Після цього, реалізовуючи свій умисел на заподіяння смерті ОСОБА_9 , діючи з корисливих мотивів за винагороду, усвідомлюючи протиправність своїх дій та суспільно-небезпечний характер їх наслідків, ОСОБА_10 , у приміщенні закладу «Українська Національна лотерея» по вул. Армійській, 74 в м. Охтирка Сумської області здійснив в ОСОБА_9 прицільний постріл з пістолета в життєво важливу область грудну клітину, чим спричинив ОСОБА_9 наскрізне кульове вогнепальне поранення грудної клітини з ушкодженням обох легень, аорти, печінки, 8-го ребра, яке привело до гострої крововтрати, внаслідок чого потерпілий помер на місці, а ОСОБА_10 , залишив місце вчинення злочину.

Після вчинення умисного вбивства ОСОБА_9 , у невстановлений слідством час та спосіб ОСОБА_5 , достовірно знаючи, що ОСОБА_10 виконав його замовлення, а саме у протиправний спосіб заподіяв смерть ОСОБА_9 , передав ОСОБА_10 грошову винагороду за вчинення умисного вбивства ОСОБА_9 .

Таким чином, ОСОБА_5 усвідомлював суспільно небезпечний характер своїх дій - посягання на життя іншої людини, передбачав їх суспільно небезпечні наслідки у вигляді настання фізіологічної смерті потерпілого і бажав їх настання, тобто діяв з прямим умислом, направленим на умисне вбивство, вчинене на замовлення.

У подальшому, 23.05.2021 у ОСОБА_5 , який раніше вчинив вищезазначене кримінальне правопорушення, яке кваліфікується за ч. 3 ст. 27, пунктом 11 ч. 2 ст. 115 КК України, виник кримінально протиправний умисел на позбавлення життя ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який, на думку ОСОБА_5 , міг надати органу досудового розслідування викривальні свідчення про роль ОСОБА_5 , як співучасника, у скоєнні особливо тяжкого злочину, а саме вчиненні умисного вбивства ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що мало місце 06.06.2017 у приміщенні закладу «Українська Національна лотерея» по вул. Армійській, 74 в м. Охтирка Сумської області.

Діючи з метою попередження викриття та приховання своєї ролі в якості співучасника у вчиненні умисного вбивства ОСОБА_9 , ОСОБА_5 розпочав організацію вчинення умисного вбивства ОСОБА_11 .

Зокрема, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_11 , ОСОБА_5 обговорив з ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , можливість здійснення, способи скоєння умисного вбивства ОСОБА_11 та його приховання, в результаті чого домовився з ОСОБА_12 про здійснення останнім в якості виконавця умисного вбивства ОСОБА_11 за грошову винагороду.

Так, 24.05.2021, приблизно о 22 годині, біля магазину «Екомаркет» по вул. Батюка в м. Охтирка Сумської області, ОСОБА_5 передав ОСОБА_12 грошові кошти в якості завдатку для підготовки вбивства ОСОБА_11 та пообіцяв після виконання ОСОБА_12 вбивства ОСОБА_11 передати йому в якості винагороди за вчинення вбивства грошові кошти в сумі 10 тис. доларів США.

У подальшому, 29.05.2021, приблизно о 20 годині, біля кафе «Дубрава», що по вул. Андрія Шаталова (Перштотравневій) в м. Охтирка Сумської області ОСОБА_12 під час зустрічі з ОСОБА_5 показав останньому фотозображення імітації трупа вбитого ОСОБА_11 , після чого ОСОБА_5 , усвідомлюючи, що ОСОБА_12 виконав його замовлення, а саме у протиправний спосіб заподіяв смерть ОСОБА_11 , в якості винагороди за це передав ОСОБА_12 частину раніше обумовленої суми винагороди за вчинення умисного вбивства ОСОБА_11 , пообіцявши передати решту коштів винагороди за кілька днів.

Отже, виконавши всі дії, які ОСОБА_5 вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, а саме скоєння на замовлення умисного вбивства ОСОБА_11 , ОСОБА_5 вчинив замах на вчинення злочину, який не було закінчено з причин, які не залежали від його волі.

Таким чином, ОСОБА_5 , діючи повторно, усвідомлював суспільно небезпечний характер своїх дій - посягання на життя іншої людини, передбачав їх суспільно небезпечні наслідки у вигляді настання фізіологічної смерті потерпілого і бажав їх настання, тобто діяв з прямим умислом, направленим на умисне вбивство, вчинене повторно на замовлення.

29.05.2021 о 20 год. 10 хв., одразу після передання частини коштів в рахунок винагороди за скоєння умисного вбивства ОСОБА_11 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано у порядку ст. 208 КПК України.

30.05.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.27, пунктами 6,9,11 ч.2 ст.115 КК України.

31.05.2021 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та повідомлено про нову підозру у вчиненні злочинів за ч. 3 ст. 27, пунктом 11 ч. 2 ст. 115 КК України; ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 27, пунктами 9, 11, 13 ч. 2 ст. 115 КК України.

Підозра за ч.3 ст.27, пунктом 11 ч.2 ст. 115 КК України обґрунтовується доказами,отриманими під час проведення досудового розслідування, а саме: протоколом огляду місця події від 06.06.2017, висновком судової балістичної експертизи від 24.07.2017, висновком судово-медичної експертизи від 28.06.2017, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_10 , протоколом допиту потерпілого ОСОБА_11 , протоколами допиту свідка ОСОБА_12 , розсекреченими матеріалами проведення негласних слідчих (розшукових) дій та іншими матеріалами кримінального провадження.
Наявність обґрунтованої підозри за ч.2 ст.15, ч.3 ст.27, пунктам 9,11,13 ч.2 ст.115 КК України узгоджується з визначенням цього поняття у п. 175 рішення у справі Європейського суду з прав людини «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, в якому суд зазначає, що обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Аналогічне визначення надано в п. 32 у справі «Фокс, Кембеллі Гартлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990. Відповідно до вказаної справи вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення підозри. В рішенні «Чеботарь проти Молдови» зазначено, що метою попереднього утримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яка повинна підтвердити або розвіяти підозри, що є підставою для затримання.

Інкримінований ОСОБА_5 злочин за ч.2 ст. 115 КК України належить до особливо тяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічне позбавлення волі.

Слідчим зазначається, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні двох особливо тяжких злочинів проти життя особи, вчинених на замовлення за грошову винагороду, в яких він є організатором, останній злочин вчинив з метою приховання іншого особливо тяжкого злочину, а саме умисного вбивства ОСОБА_9 , що мало місце 06.06.2017, тому викладене свідчить про високий ризик, що залишаючись на волі ОСОБА_5 продовжить свою злочинну діяльність або завершить розпочатий злочин щодо потерпілого або вчинить новий злочин з метою здійснення протиправного впливу на свідків та потерпілих для уникнення кримінальної відповідальності, приховати, знищити або спотворити речові та інші докази у кримінальному провадженні. Крім того, ОСОБА_5 має закордонний паспорт, є керівником господарського товариства, та виходячи з матеріалів провадження, володіє значними фінансовими ресурсами, які може використати в протиправних цілях або з метою переховування від органів досудового розслідування та суду, у т.ч. залишивши територію України. Дані підстави дають вважати, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, тому застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить вчасне, якісне досудове розслідування у даному кримінальному провадженні, отже є всі підстави застосувати відносно нього запобіжний захід тримання під вартою

У судовому засіданні заступник начальника слідчого відділення Охтирського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Сумській області, прокурор клопотання підтримали повністю, просили його задовольнити.

Підозрюваний у судовому засіданні заперечував проти застосування до нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою, просив обрати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту із застосуванням електронного браслету та з покладенням на нього зобов`язання здати закордонний паспорт, оскільки має вагітну дружину, яка у разі взяття його під варту може залишитися без годувальника, а також він має обґрунтовані побоювання за власне життя в умовах тримання його під вартою.

Захисники підозрюваного ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у судовому засіданні також заперечували проти застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, при цьому захисник ОСОБА_6 зазначила, що наразі винуватість ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому злочинів не доведена, підозра є необґрунтованою, заснована на припущеннях. На її переконання матеріали клопотання не містять обґрунтування наявності умислу підозрюваного на вчинення інкримінованих йому злочинів, покази потерпілого і свідка не підтверджуються відповідними доказами, протоколи аудіо і відеоконтролю мають помилки, неточності, обґрунтування у клопотанні про застосування запобіжного заходу наявності одного чи кількох ризиків, що дає можливість визначити його вид відповідно до положень кримінального процесуального законодавства, передбачає обов`язок прокурора довести неможливість застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу. Разом з тим, на думку захисниці, у вказаному клопотанні стороною обвинувачення формально перераховано указані ризики без будь-якого підтвердження їх існування належними та допустимими доказами, з посиланням лише на суворість можливого покарання. З огляд на викладене, жоден з можливих ризиків не буде існувати у разі застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляду цілодобового домашнього арешту з покладення передбачених процесуальним законом обов`язків.

Захисник підозрюваного ОСОБА_7 доповнив, що у доданих до клопотання матеріалах відсутні дані щодо ОСОБА_5 , з розмови між свідком та підозрюваним, зафіксованої у протоколі про проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо, відеоконтролю особи простежується можлива провокація зі сторони свідка, оскільки він перший починає розмову щодо ОСОБА_11 . На думку захисника інформація у протоколі НСРД є сумнівною, а у клопотанні відсутні будь-які дані щодо причетності підозрюваного до вчинення інкримінованих йому злочинів, відсутнє жодне спростування, що суд може застосувати більш м`який запобіжний захід, не доведено існування ризиків. При цьому підозрюваний позитивно характеризується за місцем проживання, є власником нерухомого майна, працює, має на утриманні неповнолітню дитину, цивільну дружину, яка вагітна, про що надав для огляду у судовому засіданні відповідну медичну довідку.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідча суддя приходить до наступного висновку

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Встановлено, що Охтирським районним відділом поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області здійснюється досудове розслідування в об`єднаному кримінальному провадженні №0000380 від 06.06.2017.
Так, 06.06.2017 о 01 год. 32 хв. до Охтирського ВП надійшло повідомлення від ОСОБА_13 , яка працює адміністратором в приміщенні «Української Національної лотереї» про те, що 06.06.2017 близько 01 год. 30 хв. в ігровому залі «Української Національної лотереї» по вул. Армійській, 74 в м. Охтирка, невідома особа, одягнена у темний одяг та чорну маску, здійснила постріл у ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканця АДРЕСА_3 , після чого покинула місце події. У результаті отриманих ушкоджень у вигляді вогнепального поранення в черевну порожнину, ОСОБА_9 помер в кареті швидкої допомоги.

У зазначеному кримінальному провадженні про підозру у виконанні умисного вбивства ОСОБА_9 за ч.1 ст.115 КК України повідомлено про підозру ОСОБА_10 .

Встановлено, що Охтирським районним відділом поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000380 від 06.06.2017 за ознаками злочинів, передбачених ч. 3 ст. 27, пунктом 11 ч. 2 ст. 115, ч.1 ст. 203-2, ч.1 ст. 396, ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 27, пунктами 9, 11, 13 ч. 2 ст. 115 КК України.
Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000380 від 06.06.2017 за правовою кваліфікацією ч. 3 ст. 27, пунктом 11 ч. 2 ст. 115 КК України внесені відомості за повідомленням від ОСОБА_13 , яка працює адміністратором в приміщенні «Української Національної лотереї» про те, що 06.06.2017 близько 01 год. 30 хв. в ігровому залі «Української Національної лотереї» по вул. Армійській, 74 в м. Охтирка, Сумської області, невідома особа, одягнена у темний одяг та чорну маску, здійснила постріл у ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканця АДРЕСА_3 , після чого покинула місце події. У результаті отриманих ушкоджень у вигляді вогнепального поранення в черевну порожнину, ОСОБА_9 помер в кареті швидкої допомоги.

В ході проведення досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000380 було встановлено, що в АДРЕСА_4 функціонує незаконний зал ігрових автоматів.

Також, 05.05.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за правовою кваліфікацією ч.1 ст. 396 КК України внесено повідомлення про те, що ОСОБА_11 вчинив заздалегідь не обіцяне приховування злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Крім того, 23.05.2021 за матеріалами правоохоронних та контролюючих державних органів про виявлення фактів вчинення чи підготовки до вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за правовою кваліфікацією ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 27, пунктами 9, 11, 13 ч. 2 ст. 115 КК України внесено відомості про те, що ОСОБА_5 в період часу з 23.05.2021 по 29.05.2021 в м. Охтирка, Сумської області, вчинив організацію умисного вбивства на замовлення ОСОБА_14

29.05.2021 о 20 год. 10 хв. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано у порядку ст. 208 КПК України.

30.05.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 27, пунктами 6, 9, 11 ч. 2 ст. 115 КК України.

Постановою прокурора Охтирської окружної прокуратури ОСОБА_3 від 31.05.2021 матеріали кримінальних проваджень № 0000380 від 06.06.2017, №0000035 від 23.05.2021 об`єднані в одне провадження, яке зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000380 від 06.06.2017.

31.05.2021 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та повідомлено про нову підозру у вчиненні злочинів за ч. 3 ст. 27, пунктом 11 ч. 2 ст. 115 КК України; ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 27, пунктами 9, 11, 13 ч. 2 ст. 115 КК України.

Положеннями ч. 4 ст. 176 КПК України визначено, що запобіжні заходи під час досудового розслідування застосовуються слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора.

Згідно вимог до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а тому слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.
В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Кавала проти Туреччини» зазначено, що для того, щоб арешт за обґрунтованою підозрою був виправданий не потрібно, щоб поліція отримала достатньо доказів для пред`явлення обвинувачення або для арешту, або під час перебування заявника під вартою. Метою затримання є подальше розслідування кримінальної справи шляхом підтвердження або зняття підозр, які є підставою для затримання. Таким чином, факти, які викликають підозру, не повинні бути такого ж рівня, як ті, які необхідні для обґрунтування обвинувального вироку або навіть притягнення до відповідальності, що настає на наступному етапі процесу кримінального розслідування. Обґрунтована підозра означає наявність фактів чи відомостей, які б задовольняли об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення. Однак те, що може бути визнано розумним, залежить від усіх обставин. Відповідно, оцінюючи обґрунтованість підозри, необхідно встановити, чи забезпечена сутність гарантії, передбаченої пунктом 1 (с) статті 5. Термін обґрунтованість також означає поріг, який підозра повинна подолати, щоб задовольнити об`єктивного спостерігача щодо ймовірності звинувачень.

Також, Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

З огляду на викладене, перевіряючи обґрунтованість підозри, слідча суддя не погоджується з доводами сторони захисту та вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до клопотання матеріалах.

При цьому слідча суддя надаючи оцінку даним, які містяться у протоколі допиту свідка, доданого до матеріалів справи, відповідно до якого останній підтвердив обставини, викладені в повідомленні про підозру, враховує вимоги положень ст. 95 КПК України, відповідно до якого суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

Разом з тим, слідча суддя з метою забезпечення повноти та об`єктивності дослідження всіх обставин, які мають значення для прийняття рішення про застосування запобіжного заходу вважає можливим оцінити вказаний протокол з точки зору п. 3 ч. 2 ст. 99 КПК України як документ та інформацію, яка в ньому зафіксована - як дані, надані стороною обвинувачення для вирішення питання щодо застосування запобіжного заходу.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

В ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) «Про взяття під варту до суду» 11 від 27.06.1980 зазначено, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

З огляду на викладене, слідча суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу. На переконання слідчої судді зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах. Таким чином, беручи до уваги наведені у клопотанні дані у слідчої судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, інкримінованих йому стороною обвинувачення.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Так, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 27, пунктом 11 ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 27, пунктами 9, 11, 13 ч. 2 ст. 115 КК України, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від десяти до п`ятнадцяти років або довічне позбавлення волі. Можливе вчинення ним злочинів підтверджується протоколом огляду місця події, протоколами допиту потерпілої, свідка, висновком експерта, протоколом про проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо, відеоконтролю особи, протоколами про результати контролю за вчиненням злочину з фототаблицею до них та іншими матеріалами кримінального провадження.

Виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідча суддя приходить до висновку, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема що ОСОБА_5 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, може знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідча суддя також враховує тяжкість злочинів, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , а також те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом. На підставі вищевикладеного, з урахуванням встановлення обґрунтованості підозри, існування ризиків відносно ОСОБА_5 , суспільної небезпеки інкримінованих йому діянь, слідча суддя приходить до висновку про доведеність слідчим та прокурором наявності ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки вчинив ряд особливо тяжких злочинів, одне з яких з метою приховування іншого злочину; незаконно впливати на потерпілого та свідків; перешкодити кримінальному провадженню іншим чином; завершити розпочате або вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому наявні обставин, що виправдовують тримання підозрюваного під вартою, оскільки для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведено у судовому засіданні застосування більш м`якого запобіжного заходу є недостатнім.

Така позиція суду цілком узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, який наголошує на тому, що на початку слідства заявлені ризики можуть враховуватись судом при обранні запобіжного заходу, а в подальшому, поступово, у міру того, як просувається досудове розслідування, певні ризики неминуче втрачають своє значення («Летельє проти Франції» - рішення від 26 червня 1991 року, «І.А. проти Франції» - рішення від 23 вересня 1998 року).

Обставини, на які посилається підозрюваний, а саме те, що, він має цивільну дружину, яка вагітна, неповнолітнього сина, працює, має у власності майно, позитивні характеристики за місцем мешкання не зменшують доведених стороною обвинувачення ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України та не можуть слугувати запорукою належної процесуальної поведінки підозрюваного.

З огляду на викладене та враховуючи відсутність обмежень щодо можливості обрання підозрюваному тримання під вартою, з метою забезпечення вчасного та якісного досудового розслідування кримінального провадження щодо особливо тяжкого кримінального правопорушення, беручи до уваги, що в даному випадку суспільний інтерес на забезпечення незалежного правосуддя переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного, слідча суддя дійшла висновку, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню.

За висновком суду, відповідно до ст. 183 КПК України відсутні підстави для визначення розміру застави при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , оскільки він обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, який спричинив загибель людини.

В силу положень ч. 4 ст. 196, ст. 197 КПК України визначити підозрюваному строк тримання під вартою 60 діб, але не більше ніж до 24.00 год 27.07.2021.

Слідчий та прокурор довели, що інший, більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризику переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, ч.2 ст. 376 КПК України, слідча суддя, -

УХВАЛИЛА:

Клопотання старшого слідчого СВ Охтирського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Сумській області ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів до 24.00 год 27 липня 2021 року, з подальшим утриманням у Державній установі «Сумський слідчий ізолятор».
Строк тримання під вартою обчислювати з моменту затримання, тобто з 29 травня 2021 року .
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним - протягом п`яти днів з дня отримання ним копії ухвали.

Повний текст ухвали складений 7 червня 2021 року.

Слідча суддя Охтирського міськрайонного суду
Сумської області ОСОБА_1