Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 280/53/19
Провадження № 1-кс/935/298/21
У Х В А Л А
Іменем України
02 квітня 2021 року м.Коростишів

Слідчий суддя Коростишівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , піз секретарем ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Коростишівської окружної прокуратури про арешт майна,

встановив:

Досудовим розслідуванням встановлено, що невстановлена особа, всупереч вимогам Закону України «Про заборону грального бізнесу в Україні», на території Житомирського району організувала діяльність грального закладу, в якому надається доступ до азартних ігор, в тому числі із використанням комп`ютерної техніки та доступу до мережі «Інтернет».

Відомості по даному факту 15 січня 2019 року СВ Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000037, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України, по факту незаконного зайняття гральним бізнесом невстановленими особами.

В ході досудового розслідування кримінального провадження 24.03.2021 отримано дозвіл на проведення обшуку у приміщенні за адресою: Житомирська область, Житомирський район, смт. Брусилів Площа Базарна 1.

З метою документування протиправної діяльності 29.03.2021 за вищевказаною адресою було проведено обшук, в ході якого було виявлено та вилучено до ВП № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області: 17 системних блоків марки «HP» з наступними серійними номерами CZC9602P9F, CZC80902XP, CZC8088GKT, CZC9033GZF, CZC80902ST, CZC7395MR6, CZC9199GSW, HUV73811X, CZC9271WV4, X1304660, CZC9392859, CZC9033KOG, CZC9033GY1, CZC9033K13, CZC9033GXD, CZC9271WT7, CZC94932BS, грошові кошти в загальній сумі 958 гривень зокрема (а саме: 29 купюр номіналом 20 гривень, 25 купюр номіналом 10 гривень, 12 купюр номіналом 5 гривень, 4 купюри номіналом 2 гривні, 14 купюр номіналом 1 гривня), 16 USB накопичувачів марки «Sandisk», 1 роутер марки «Asus», 1 роутер «Укртелеком», 1 маршрутизатор марки «4all audio», 1 маршрутизатор марки «Hikvision», 5 маршрутизаторів марки «Delink», 2 маршрутизатори марки «TP-LINK», 1 маршрутизатор марки «BDcom», блокнот з обкладинкою із зображенням повітряних куль в якому наявні записи, 5 чеків з терміналу самообслуговування «Приватбанк», папірець з чорновими записами, наряд на підключення на 1 аркуші, 17 компютерних клавіатур, 21 компютерна мишка, 8 моніторів марки «Dell», 5 моніторів марки «HP», 2 монітори марки «Samsung», 2 монітори марки «EIZO», 1 монітор марки NEK.

Вищевказане майно 29.03.2021 визнано речовими доказами.

В ході досудового розслідування було встановлено, що приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , на праві власності належить Брусилівському районному споживчому товариству.

Крім цього, встановлено, що вказане приміщення на підставі договору оперативної оренди об`єкта нерухомості №73 від 25.12.2020 передано в оренду ФОП ОСОБА_3 , юридична адреса ФОП: АДРЕСА_2 .

У ході досудового розслідування вказаного кримінального правопорушення, з метою забезпечення кримінального провадження, забезпечення збереження речових доказів, проведення судових експертиз, виникла необхідність у накладенні арешту на вилучене майно, яке є об`єктами кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та набуті кримінально протиправним шляхом, а також визнані речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000037 від 16.01.2019р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України.

Прокурор в судове засідання не з`явився. Подав до суду заяву про розгляд справи без його участі. Клопотання підримує та просить суд його задовольнити.

Інші учасники в судове засцідання не зявилися.

Відповідно до положень ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до положень ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається у тому числі й з метою забезпечення збереження речових доказів. Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст.94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і в клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально- протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з п.7 ч.2 ст.131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження. У відповідності до п.1 ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Як вбачається з матеріалів провадження, обґрунтовуючи своє клопотання, прокурором в розумінні вимог ст.132 КПК України, надано достатні і належні докази того, що вказане майно може бути об`єктом кримінально-протиправних дій, тобто існують підстави для арешту зазначених речей з метою забезпечення збереження речових доказів.

Як вважає слідчий суддя, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування, а саме: накладання арешту на вищевказане майно, виправдовують таке втручання у права та інтереси користувача майна, маючи на меті запобіганню знищення чи пошкодженню майна, що може перешкодити кримінальному провадженню.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя враховує розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального судочинства (пункт 5 частини другої статті 173 КПК України).

За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором у клопотанні було доведено необхідність накладення арешту як з метою збереження речових доказів, так і для з`ясування обставин, що мають доказове значення у даному кримінальному провадженні, а тому слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 132, 170, 172, 173, КПК України,-

постановив:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт у виді заборони права на відчуження, розпорядження та користування на: 17 системних блоків марки «HP» з наступними серійними номерами CZC9602P9F, CZC80902XP, CZC8088GKT, CZC9033GZF, CZC80902ST, CZC7395MR6, CZC9199GSW, HUV73811X, CZC9271WV4, X1304660, CZC9392859, CZC9033KOG, CZC9033GY1, CZC9033K13, CZC9033GXD, CZC9271WT7,CZC94932BS, грошові кошти в загальній сумі 958 гривень зокрема (а саме: 29 купюр номіналом 20 гривень, 25 купюр номіналом 10 гривень, 12 купюр номіналом 5 гривень, 4 купюри номіналом 2 гривні, 14 купюр номіналом 1 гривня), 16 USB накопичувачів марки «Sandisk», 1 роутер марки «Asus», 1 роутер «Укртелеком», 1 маршрутизатор марки «4all audio», 1 маршрутизатор марки «Hikvision», 5 маршрутизаторів марки «Delink», 2 маршрутизатори марки «TP-LINK», 1 маршрутизатор марки «BDcom», блокнот з обкладинкою із зображенням повітряних куль в якому наявні записи, 5 чеків з терміналу самообслуговування «Приватбанк», папірець з чорновими записами, наряд на підключення на 1 аркуші, 17 компютерних клавіатур, 21 компютерна мишка, 8 моніторів марки «Dell», 5 моніторів марки «HP», 2 монітори марки «Samsung», 2 монітори марки «EIZO», 1 монітор марки NEK, з метою збереження речових доказів.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1