печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 травня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора другого відділу організації процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами центрального апарату Національної поліції України Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001051 від 17.05.2021,

ВСТАНОВИВ:
25.05.2021 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора другого відділу організації процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами центрального апарату Національної поліції України Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001051 від 17.05.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України, а саме: індивідуального житлового будинку загальною площею 448,2 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта: 01, який на праві приватної власності належить Акціонерному товариству GConnect AG (причина відсутності коду ЄДРПОУ: особа не є резидентом України, країна реєстрації Швейцарська Конфедерація, адреса: Швейцарська Конфедерація, Зеештрассе 24с 8806 Бєх, Швиц), а також заборонити відчужувати та будь-яким іншим чином розпоряджатися вказаним нерухомим майном, у тому числі, але не виключно, продавати, міняти, дарувати, розділяти (виділяти), передавати в іпотеку, оренду, вносити до статутного капіталу юридичних осіб та інше.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

У судове засідання прокурор не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином, через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги підтримує та просить задовольнити.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

За таких обставин, приймаючи до уваги те, що слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, у порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством України, створив необхідні умови для реалізації особою, яка подала клопотання, її процесуальних прав на участь у розгляді цієї справи в суді, ураховуючи, що підстав для визнання явки сторони обвинувачення обов`язковою не має, вважаю за можливе розглянути клопотання у його відсутність.

Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Офісом Генерального прокурора здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні, відомості про яке 17.05.2021 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0001051 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України.

Обгрунтовуючи матеріали клопотання прокурор зазначає наступне:

В ході досудового розслідування встановлено, що до Офісу Генерального прокурора від адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах компанії «GConnect AG», надійшло повідомлення про вчинення замаху на кримінальне правопорушення з боку службових осіб управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради, ТОВ «Жовтневий 14» та інших невстановлених осіб.

Досудовим розслідуванням встановлено, що внаслідок узгоджених дій службових осіб управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради, ТОВ «Жовтневий 14», ТОВ «ЮМ Плюс» та інших невстановлених осіб, у тому числі із використанням судових процедур, шляхом обману, вчинено замах на шахрайське заволодіння майном підприємства компанії «GConnect AG», а саме: індивідуальним житловим будинком, що знаходиться за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро, площа Соборна, будинок № 10.

21.05.2021 проведено допит представника потерпілого директора Компанії «GConnect AG» ОСОБА_5 , показами якого слідством встановлено, що Компанія «GConnect AG» є юридичною особою згідно з законодавством Швейцарської Конфедерації, що зареєстрована за адресою: Зеештрассе 24с, 8806 Бех, Швейцарська Конфедерація, реєстраційний номер СНЕ 102.168.355. Компанія здійснює господарську та інвестиційну діяльність в Україні з 2005 року у сфері ІТ та науково-видавничої діяльності (підтримка баз даних та технічна підтримка внутрішніх процесів).

Окрім цього, 23.02.2016 Компанія «GConnect AG» придбала у власність індивідуальний житловий будинок, що знаходиться за адресою: Дніпропетровська обл., м. Дніпро, площа Соборна, будинок № 10.

Так, 17.06.2016 один з колишніх власників Будівлі ТОВ «Жовтневий 14», який продав її ще у 2004 році, звернувся до суду з позовом про визнання укладеного ним у 2004 році договору купівлі-продажу будівлі недійсним та витребування майна з чужого незаконного володіння, а саме із володіння теперішнього власника Компанії «GConnect AG». Свої позовні вимоги ТОВ «Жовтневий 14» аргументував протиправністю дій свого директора.

Паралельно Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради, м. Дніпро подало позов про накладення на Компанію «GConnect AG» фінансових санкцій знову ж таки за нібито порушення пам`яткоохоронного законодавства. Втім, з початком розгляду по суті справи за позовом ТОВ «Жовтневий 14» про визнання укладеного ним у 2004 році договору купівлі продажу Будівлі недійсним та витребування майна з чужого незаконного володіння в кінці 2020 року Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради, м. Дніпро втратило інтерес до свого позову про примусовий викуп Будівлі, відмовилось від нього та долучилось у якості третьої особи до справи за позовом ТОВ «Жовтневий 14», де повністю підтримало позовні вимоги ТОВ «Жовтневий 14», та наполягало на визнанні укладеного в 2004 році договору купівлі-продажу будівлі, за яким ТОВ «Жовтневий 14» продав Будівлю, недійсним та витребуванні Будівлі у Компанії «GConnect AG» на користь ТОВ «Жовтневий 14».

06.11.2020 Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у справі №201/9100/16ц винесено рішення, яким визнано недійсним договір купівлі-продажу будівлі від 25.04.2004 та витребовувано будівлю на користь ТОВ «Жовтневий 14» у поточного власника Компанії «GConnect AG», яке станом на 25.05.2021 (дату постановлення ухвали слідчого судді) не набрало законної сили.

Також прокурор в клопотанні зазначи, що додатково директором Компанії «GConnect AG» ОСОБА_5 під час проведення допиту зазначено, що у 2018 році представника Компанії «GConnect AG» було запрошено до Дніпровської міської ради на зустріч, де було запропоновано викупити Будівлю у Компанії «GConnect AG» за набагато нижчою від ринкової ціною. Після відмови прийняти пропозицію про викуп Будівлі представнику Компанії «GConnect AG» чітко дали зрозуміти, що у Компанії виникнуть проблеми, зокрема складнощі при оформленні облікової документації на будівлю, що підтвердилось на практиці.

Відповідно до витягу з Єдиного реєстру речових прав на нерухоме майно Індивідуальний житловий будинок загальною площею 448,2 кв.м., розташований за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро (стара назва - м. Дніпропетровськ), площа Соборна (стара назва площа Жовтнева), будинок 10, реєстраційний номер об`єкта: 01, який на праві приватної власності належить Акціонерному товариству GConnect AG (причина відсутності коду ЄДРПОУ: особа не є резидентом України, країна реєстрації Швейцарська Конфедерація, адреса: Швейцарська Конфедерація, Зеештрассе 24с 8806 Бєх, Швиц, Швейцарська Конфедерація).

Відповідно до Розпорядження Дніпропетровського міського голови від 24.11.2015 за №882-р Про перейменування топонімів м. Дніпропетровська найменування площа Жовтнева змінено на нове найменування площа Соборна.

24.05.2019 постановою прокурора другого відділу організації процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами центрального апарату Національної поліції України Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , Індивідуальний житловий будинок загальною площею 448,2 кв.м., розташований за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро (стара назва - м. Дніпропетровськ), площа Соборна (стара назва площа Жовтнева), будинок 10, реєстраційний номер об`єкта: 01, який на праві приватної власності належить Акціонерному товариству GConnect AG (причина відсутності коду ЄДРПОУ: особа не є резидентом України, країна реєстрації Швейцарська Конфедерація, адреса: Швейцарська Конфедерація, Зеештрассе 24с 8806 Бєх, Швиц, Швейцарська Конфедерація), визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні, так як являється об`єктом кримінально протиправних дій, а також містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Таким чином в ході досудового розслідування виникла необхідність у збереженні речового доказу у вигляді індивідуального житлового будинку загальною площею 448,2 кв.м., розташований за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро (стара назва - м. Дніпропетровськ), площа Соборна (стара назва площа Жовтнева), будинок 10, реєстраційний номер об`єкта: 01, який на праві приватної власності належить Акціонерному товариству GConnect AG (причина відсутності коду ЄДРПОУ: особа не є резидентом України, країна реєстрації Швейцарська Конфедерація, адреса: Швейцарська Конфедерація, Зеештрассе 24с 8806 Бєх, Швиц, Швейцарська Конфедерація), шляхом накладення на нього арешту із забороною вчиняти будь-які дії щодо відчуження та розпорядження вказаним житловим приміщенням.

Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а саме у рішенні по справі «Жушман проти України» зазначається - «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності».

Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-ІІ). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series А N 52). Іншими словами, має існувати обгрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", п. 50, Series А N 98).

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Згідно ч 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Так, слідчим суддею встановлено, що майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, а тому за викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання прокурора про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 117, 131, 132, 171173, 309 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на нерухоме майно, а саме: індивідуальний житловий будинок загальною площею 448,2 кв.м., розташований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта: 01, який на праві приватної власності належить Акціонерному товариству GConnect AG (причина відсутності коду ЄДРПОУ: особа не є резидентом України, країна реєстрації Швейцарська Конфедерація, адреса: Швейцарська Конфедерація, Зеештрассе 24с 8806 Бєх, Швиц), а також заборонити відчужувати та будь-яким іншим чином розпоряджатися вказаним нерухомим майном, у тому числі, але не виключно, продавати, міняти, дарувати, розділяти (виділяти), передавати в іпотеку, оренду, вносити до статутного капіталу юридичних осіб та інше.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1