Провадження №: 1-кс/752/1821/21
У Х В А Л А

18.02.2021 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва внесене слідчим Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідування, розташованого у місті Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, Квіціані Заалі-

ВСТАНОВИВ:

слідчий Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_7 , за погодженням прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, ОСОБА_8 . Клопотання мотивоване тим, що в кримінальному провадженні встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і в обґрунтування тримання під вартою ОСОБА_8 покладається необхідність запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, з урахуванням того, що останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання в виді позбавлення волі на строк до восьми років. Запобігти вказаним вище ризикам та виконанню завдань кримінального провадження неможливо шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу відносно підозрюваного.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив задовольнити з викладених ньому обставин. Вказав, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину. Також зазначив, що в кримінальному провадженні наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, з огляду на що, наявні підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Підозрюваний ОСОБА_8 та його захисники заперечили проти задоволення клопотання, посилаючись на необгрунтованість підозри та ризиків.
Вислухавши пояснення прокурора, з`ясувавши думку сторони захисту, дослідивши матеріали клопотання, встановлено наступне.
22.05.2020 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001057 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
29.12.2020 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Згідно ч.1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Враховуючи конкретні обставини кримінального провадження та дані про особу ОСОБА_8 , який обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, слідчий суддя вважає, що ризики наведені в клопотанні слідчого частково доведені та відносно підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід.
Слідчий суддя, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу бере до уваги, що ОСОБА_8 раніше притягувався до кримінальної відповідальності має постійне місце проживання, працює, позитивно характеризується за місцем роботи, має міцні соціальні зв`язки, а тому до особи недоцільно застосовувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Також, прокурором в клопотанні та наданих в судовому засіданні поясненнях не наведено обставин, які б свідчили, що застосування більш м`якої міри запобіжного заходу неможливе для запобігання ризиків, зазначених у клопотанні.
Відповідно до ч.4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
За таких обставин, оскільки під час судового розгляду не доведено, що застосування більш м`якої міри запобіжного заходу неможливе для запобігання ризиків в кримінальному провадженні, враховуючи відомості про особу підозрюваного, приходжу до висновку про необхідність відмовити в задоволенні клопотання, з одночасним застосуванням відносно особи більш м`якої міри запобіжного заходу - у вигляді домашнього арешту.
Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
При вирішенні питання щодо часу перебування підозрюваного під домашнім арештом протягом доби, слідчим суддею враховано доводи сторін щодо особи підозрюваного, його соціальні зв`язки, у зв`язку з чим слідчий суддя приходить до висновку, що підозрюваному необхідно встановити заборону залишати житло цілодобово.
З метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження виникає необхідність одночасного покладання обов`язків на підозрюваного ОСОБА_8 , передбачених у ч. 5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ст. ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 183 ,184, 193-196, 369-372 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:
в задоволенні клопотання - відмовити.
Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Сванети Респубіки Грузія, громадянина Грузії, працюючого на посаді водія директора ТОВ "Левса", проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло де він проживає, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_8 такі обов`язки:

- не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , цілодобово.
- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді в межах строку досудового розслідування на 12 днів, тобто, до 01.03.2021 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: