ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД

УХВАЛА
29 березня 2021 року місто Фастів
Фастівський міськрайонний суду Київської області в складі:
суддів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,
секретаря судових засідань ОСОБА_3 ,
прокурора ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 ,
захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_8 ,
перекладача ОСОБА_9 ,
Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження обвинуваченим ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, посилаючись на те, що обвинувачений ОСОБА_5 , обвинувачується у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого злочину, санкція за який передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років, з конфіскацією майна, а тому усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, останній може переховуватися від органів досудового розслідування, прокурора, суду, з метою уникнення покарання, та покинути територію України, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. ОСОБА_5 , може знищити або спотворити речі, що мають істотне значення для досудового та судового слідства, оскільки не встановлено все майно, яким заволоділи обвинувачені та інші невстановлені співучасники злочину, зброя та інші речові докази, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України. ОСОБА_5 , може незаконно впливати на свідків та потерпілих по даному кримінальному провадженню, оскільки на даний час не встановлено всіх причетних осіб до вчинення особливо тяжкого злочину, зважаючи що після ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, обвинуваченому відомі анкетні дані потерпілих та інших свідків у провадженні, що з урахуванням інкримінованих злочинів, які супроводжувалися насильством, щодо потерпілих, свідчить про можливість впливу на учасників кримінального провадження, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Крім того, підтримуючи подане клопотання, прокурор посилався на те, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого злочину, санкція за який передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років, з конфіскацією майна, а тому усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, останній може переховуватися від органів досудового розслідування, прокурора, суду, з метою уникнення покарання, та покинути територію України, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. ОСОБА_6 , може знищити або спотворити речі, що мають істотне значення для досудового та судового слідства, оскільки не встановлено все майно, яким заволоділи обвинувачені та інші невстановлені співучасники злочину, зброя та інші речові докази, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України. ОСОБА_6 , може незаконно впливати на свідків та потерпілих по даному кримінальному провадженню, оскільки на даний час не встановлено всіх причетних осіб до вчинення особливо тяжкого злочину, зважаючи що після ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, обвинуваченому відомі анкетні дані потерпілих та інших свідків у провадженні, що з урахуванням інкримінованого злочину, який супроводжувався насильством, щодо потерпілих, свідчить про можливість впливу на учасників кримінального провадження, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. ОСОБА_6 , раніше засуджений за вчинення злочинів, а тому перебуваючи на волі, без ізоляції від суспільства, може вчинити інші кримінальні правопорушення.
Згідно положень п. 20-5 Перехідних положень КПК України тимчасово на період карантину з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19) у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк, суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.
Оскільки один член колегії, а саме головуючий суддя ОСОБА_10 з об`єктивних підстав відсутня та колегія суддів позбавлена можливості до закінчення строку дії попередньої ухвали розглянути клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченим з огляду на положення п. 20-5 Перехідних положень КПК України, розгляд клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу проводиться двома членами колегії за відсутності головуючого.
Захисник ОСОБА_7 , позицію якого підтримав обвинувачений ОСОБА_6 проти задоволення клопотання прокурора заперечував, просив суд у його задоволенні відмовити та змінити останньому запобіжний захід на більш м`який, не пов`язаний з триманням під вартою.
Захисник ОСОБА_8 позицію якої підтримав обвинувачений ОСОБА_5 , заперечувала проти задоволення клопотання прокурора та просила змінити останньому запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт із встановленням обов`язку носити електронний засіб контролю. Свої доводи обґрунтовувала тим, що обвинувачений ОСОБА_5 не має наміру переховуватися від суду та має можливість орендувати квартиру для проживання у м. Києві.
Заслухавши клопотання прокурора про продовження обвинуваченим запобіжних заходів, думку сторін судового провадження, члени колегії суддів, зазначають наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, а згідно ч. 3 ст. 199 КПК України також і те, що заявлені ризики не зменшилися.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Вирішуючи питання про продовження обвинуваченим запобіжних заходів, суд враховує, що тримання під вартою є найсуворішим і винятковим запобіжним заходом. При цьому, право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене у випадках, на підставі та в порядку, передбаченому законом.
Оцінюючи доводи прокурора та захисника при вирішенні питання, оскільки, обставини на які посилався суд при обранні обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою не змінилися, суд, враховуючи положення ст. 178 КПК України, вважає, що інший більш м`який запобіжний захід не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, зважаючи на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні інкримінованих йому злочинів, останній не має постійного місця проживання в Київській області, є громадянином Азербайджану, раніше судимий, доказів, які б свідчили про наявність у нього міцних соціальних зв`язків суду не надано, а тому, на думку колегія суддів існує ризик переховування обвинуваченого від суду, може незаконно впливати на свідків та потерпілих недопитаних у судовому засіданні, чим перешкоджати кримінальному провадженню, яке є суспільним інтересом, що незважаючи на презумпцію невинуватості превалює над принципом поваги до свободи особистості.
З огляду на вищевикладене, клопотання прокурора є обґрунтованим та підлягає задоволенню, запобіжний захід у виді тримання під вартою є необхідним для запобігання ризикам передбаченими ст. 177 КПК України, а в клопотанні сторони захисту слід відмовити.
Оцінюючи доводи прокурора та захисника при вирішенні питання, оскільки, обставини на які посилався суд при обранні обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою не змінилися, суд, враховуючи положення ст. 178 КПК України, вважає, що інший більш м`який запобіжний захід не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, зважаючи на те, що ОСОБА_6 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні інкримінованих йому злочинів, останній не має постійного місця проживання в Київській області, є громадянином Азербайджану раніше судимий, а тому, на думку суду, може переховуватись від суду та може незаконно впливати на свідків та потерпілих недопитаних у судовому засіданні, чим перешкоджати кримінальному провадженню, яке є суспільним інтересом, що незважаючи на презумпцію невинуватості превалює над принципом поваги до свободи особистості.
З огляду на вищевказане клопотання прокурора є обґрунтованим та підлягає задоволенню, оскільки запобіжний захід у виді тримання під вартою є необхідним для запобігання ризикам передбаченими ст. 177 КПК України, а тому в клопотанні сторони захисту слід відмовити.
Керуючись статтями 177, 183, 184, 186, 193, 194, 199, 369-372 КПК України, п. 20-5 Перехідних положень КПК України, суд, -
Клопотання прокурора Бориспільської окружної прокуратури Київської області про продовження обвинуваченим ОСОБА_5 та ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити, відмовити в задоволені клопотання сторони захисту.
Продовжити ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній Установі «Київський слідчий ізолятор» строком на шістдесят днів, тобто до 27 травня 2021 року включно.
Продовжити ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній Установі «Київський слідчий ізолятор» строком на шістдесят днів, тобто до 27 травня 2021 року включно.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом семи днів з дня її проголошення, а обвинуваченим, який перебуває під вартою, - з моменту вручення копії ухвали.

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_1