Провадження № 1-кс/947/5757/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.04.2021 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , розглянувши в судовому засіданні в м. Одесі клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0001294 від 16.11.2020 року, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 03.12.2020 року, а саме на земельну ділянку площею 0,0582 га, кадастровий номер :52:017:0031, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
В обґрунтування клопотання заявник зазначає, що в рамках кримінального провадження про підозру нікому не повідомлено, нерухоме майно не визнане речовим доказом, ОСОБА_4 не є підозрюваним, обвинуваченим або особою, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями підозрюваного, обвинуваченого, або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Від ОСОБА_4 надійшла заява про розгляд клопотання без його участі.

Слідчий в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання та просила відмовити, вказавши, що на даний час здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за фактом заволодіння невстановленими особами майном потерпілої, встановлюються особи причетні до вчинення кримінального правопорушення, проводились тимчасові доступу, допитані свідки в рамках кримінального провадження.

Дослідивши вказане клопотання та долучені до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Стаття 41 Конституції України закріплює положення про те, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Як свідчить практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), найчастіше втручання в право власності фізичних та юридичних осіб відбувається з боку державних органів, зокрема, органів виконавчої влади, іноді органів законодавчої й судової влади, шляхом прийняття законодавчих актів чи при винесенні незаконного рішення суду, тоді як ст.1 Першого Протоколу до Європейської конвенції з прав людини забороняє будь-яке невиправдане втручання державних органів.

Практика ЄСПЛ визначає, що стаття 1 Протоколу 1, яка спрямована на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, також зобов`язує державу вживати необхідні заходи, спрямовані на захист права власності (рішення по справі «Броньовський (Broniowski) проти Польші» від 22.06.2004р.).

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 03.12.2020 року, слідчим суддею було задоволено клопотання слідчого та накладено арешт на майно, а саме на земельну ділянку площею 0,0582 га, кадастровий номер :52:017:0031, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , з метою збереження речових доказів.

Відповідно до долученого до матеріалів клопотання акту про проведенні електронні торги від 11.12.2020 року, ОСОБА_4 придбав на електронних торгах, що були проведені Державним підприємством «СЕТАМ» 27.11.2020 року, вищевказану земельну ділянку.

Слідчий суддя враховує те, що власником земельної ділянки на даний час є ОСОБА_4 , будь-які відомості в частині того, що останній являється недобросовісними набувачем вищевказаного майна у слідчого судді відсутні, як і відсутні у слідчого судді будь-які відомості відносно того, що на теперішній час здійснюються будь-які процедури оскарження відповідних рішень (документів), на підставі яких заявником було набуто право власності на арештований об`єкт.
Крім того, попри встановлену на момент розгляду клопотання про арешт майна відповідність вищевказаної земельної ділянки критеріям речових доказів, з моменту застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження минуло майже пів року, протягом цього часу будь-яку особу про підозру не повідомлено, в тому числі, не повідомлено про підозру й ОСОБА_4 ..
За таких обставин, слідчий суддя не може прийти до переконання, що на теперішній час накладений арешт майна продовжує відповідати засадам розумності та співмірності, а відповідно, й що такий захід забезпечення обґрунтовано продовжує обмежувати право власності добросовісного набувача.
Слідчий суддя також зазначає, що стороною обвинувачення не було надано жодних доказів, які б обґрунтовували необхідність в подальшій дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна. Доводи слідчого в судовому засіданні щодо проведення на даний час в рамках кримінального провадження слідчих та процесуальних дій, з метою встановлення осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення, також нічим підтверджені не були, зокрема, слідчим навіть не були надані матеріали кримінального провадження №0001294 від 16.11.2020 року, в рамках якого накладено арешт.
З урахуванням викладеного, в цілях не порушення гарантованого права власності особи, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0001294 від 16.11.2020 року задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 03.12.2020 року, на земельну ділянку площею 0,0582 га, кадастровий номер :52:017:0031, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1