Справа № 991/1812/21
Провадження 1-кс/991/1849/21
У Х В А Л А
Іменем України

17 березня 2021 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , підозрюваного ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_5 про продовження (встановлення нового) строку на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні за № 0000372 від 18.10.2016,

В С Т А Н О В И В:

До Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_5 про продовження (встановлення нового) строку на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні за № 0000372 від 18.10.2016.
Клопотання адвокат ОСОБА_5 обґрунтовується тим, що Національним антикорупційним бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000372 від 18.10.2016 року, у якому, за твердженням адвоката, складено повідомлення про підозру ОСОБА_3 .
Як зазначає адвокат у змісті клопотання, після розгляду слідчим суддею Вищого антикорупційного суду клопотання детектива Національного бюро Четвертого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 про встановлення підозрюваному ОСОБА_3 та його захиснику - адвокату ОСОБА_5 , строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні за № 0000372 від 18.10.2016, слідчим суддею було постановлено ухвалу, відповідно до якої:
«Встановлено стороні захисту, а саме: підозрюваному ОСОБА_3 та його захиснику - адвокату ОСОБА_5 , строк до 20 березня 2021 року включно, для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000372 від 18.10.2016, після спливу якого сторона захисту буде вважатися такою, що реалізувала своє право на доступ до матеріалів вказаного кримінального провадження.»
Посилаючись на те, що у вказаний строк захисник підозрюваного ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_5 через захворювання 09.03.2021 на короновірус (COVID-19) не має можливості закінчити ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні за № 0000372 від 18.10.2016, у змісті клопотання адвокат просив встановити новий строк на ознайомлення, а саме до 30.04.2021.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , клопотання підтримав. Зауважив, що сторона захисту з об`єктивних причин не має можливості закінчити ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні у строк визначений ухвалою слідчого судді. Наголосив, що невстановлення нового строку суттєво погіршить положення сторони захисту під час судового провадження та порушить право підозрюваного на захист. Звернув увагу, що період, на який сторона захисту просить продовжити строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні, є незначним.

Підозрюваний ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав. Пояснення надав аналогічні викладеним у клопотанні та просив його задовольнити.
До початку судового засідання детективом ОСОБА_6 до суду було надіслано заперечення на клопотання про продовження (встановлення нового) строку на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні за № 0000372 від 18.10.2016. У змісті зазначених заперечень детектив зазначив, що досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000372 від 18.10.2016 було завершено 16.04.2020 та надано доступ до матеріалів досудового розслідування стороні захисту. У подальшому, за твердженням детектива, ухвалою слідчого судді у справі № 991/273/21 (провадження 1-кс/991/281/21) від 19.01.2021 стороні захисту встановлено строк до 20.03.2021 для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у вищевказаному кримінальному провадженні. З моменту встановлення слідчим суддею зазначеного строку, як зазначає детектив, представники сторони захисту з`являлись, як правило, один раз на тиждень, що підтверджується протоколами ознайомлення, доданими до вказаних заперечень. Крім цього, додатково детектив наголосив, що органом досудового розслідування було створені всі умови для реалізації стороною захисту ОСОБА_3 права на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні за № 0000372 від 18.10.2016.
Вивчивши клопотання сторони захисту та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Кримінальним процесуальним законом визначено порядок встановлення факту надання протилежній стороні доступу до матеріалів кримінального провадження.

За загальним правилом сторона кримінального провадження письмово підтверджує протилежній стороні, а потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, - прокурору факт надання їм доступу до матеріалів із зазначенням найменування таких матеріалів (ч. 9 ст. 290 КПК).

Частиною 10 ст. 290 КПК регламентовано спеціальний порядок встановлення цього факту в разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ: слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона кримінального провадження або потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів. При цьому, у разі підтвердження у судовому засіданні факту зволікання сторони кримінального провадження при ознайомленні з матеріалами досудового розслідування, можливості змінити встановлений ухвалою слідчого судді строк, з якого сторона кримінального провадження буде вважатися такою, що реалізувала своє право на доступ до матеріалів кримінального провадження або випадків продовження такого строку КПК України не передбачає. Таким чином, КПК України не наділяє слідчого суддю повноваженнями змінювати строк, встановлений попередньо ухвалою слідчого судді, або продовжувати його.
Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 29 червня 2010 року у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини зазначив, що «одним із елементів верховенства права є принцип правової визначеності, у якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлених такими обмеженнями» (абз. 3 п.п. 3.1 п. 3),

Правова передбачуваність та правова визначеність необхідні для того, щоб учасники відповідних правовідносин мали можливість завчасно передбачати наслідки своїх дій і бути впевненими у своїх законних очікуваннях, що набуте ними на підставі чинного законодавства право, його зміст та обсяг буде ними реалізовано (абзац 3 пункту 4 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 11.10.2005 № 8-рп/2005, речення друге абзацу першого підпункту 2.1 пункту 2 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України у справі за конституційним зверненням ОСОБА_1 щодо офіційного тлумачення положень частини другої статті 469 Митного кодексу України від 31.03.2015 № 1-рп/2015).

У справі «Стіл та інші проти Сполученого Королівства» (Steel and others v. the United Kingdom) від 23 вересня 1998 року (п.54) ЄСПЛ наголосив, що «Конвенція вимагає, щоб усе право, чи то писане, чи неписане, було достатньо чітким, щоб дозволити громадянинові, якщо виникне потреба з належною порадою, передбачати певною мірою за певних обставин наслідки, які може спричинити певна дія. Вислови «законний» та «згідно з процедурою, встановленою законом» зумовлюють повне дотримання основних процесуальних норм внутрішньодержавного права».

Процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються (рішення Європейського суду з прав людини від 21.10.2010 у справі «Дія 97» проти України», заява № 19164/04, § 47).

Частина 2 ст. 26 КПК України визначає, що слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

З огляду на вищезазначене, а також той факт, що стороною захисту винесено на розгляд слідчого судді питання, на вирішення якого, відповідно до положень КПК України, слідчий суддя не уповноважений, слідчий суддя робить висновок, що задоволення клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_5 буде виходом суду за межі своїх повноважень та порушенням принципу правової визначеності. З цих підстав, на переконання слідчого судді, у задоволенні такого клопотання належить відмовити.
Керуючись ст.ст. 26, 290, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_5 про продовження (встановлення нового) строку на знайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні за № 0000372 від 18.10.2016 відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1