Справа № 953/7547/21
н/п 1-кс/953/4033/21
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"26" квітня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю прокурора - ОСОБА_3 ,
слідчого - ОСОБА_4 ,
захисника адвоката - ОСОБА_5 ,
перекладачів - ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Каракалпакистан Узбекистану, громадянина Узбекистану, узбека, з середньою освітою, не одруженого, студента 2 курсу ХНУПС, не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,
підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, -
21.04.2021 до Київського районного суду Харкова надійшло клопотання слідчого ОСОБА_4 , погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 369 КК України, ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту.
Після отримання клопотання, судове засідання з розгляду клопотання призначалось на 21.04.2021 та 22.04.2021, але не було проведено в зв`язку з неявкою в судове засідання підозрюваного та його захисника.
26.04.2021 підозрюваний ОСОБА_8 та його захисник адвокат ОСОБА_5 з`явились в судове засідання, з`явились слідчий ОСОБА_4 і прокурор ОСОБА_3 , а також залучені стороною обвинувачення в якості перекладачів ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .
В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання та просили застосувати до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 369 КК України, ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, а саме в період часу 22:00 до 06:00 год. за адресою: АДРЕСА_2 .
В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_8 нічого не пояснив, оскільки не розуміє мови, якою з ним намагалась спілкуватися перекладач ОСОБА_7 , в перекладі якої також викладене клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Захисник адвокат ОСОБА_5 подала письмові заперечення на клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, в яких посилаючись на необґрунтованість клопотання, недоведеність зазначених в клопотанні ризиків, просила відмовити в його задоволенні. Крім того, захисник зазначає, що підозрюваний не розуміє мови, якою здійснено переклад підозри та клопотання про обрання запобіжного заходу, також вказує про відсутність документів, підтверджуючих компетентність та незацікавленості громадянина ОСОБА_9 та громадянки ОСОБА_7 , які в ході досудового розслідування залучались стороною обвинувачення в якості перекладачів на узбецьку мову. Захисник ОСОБА_5 вважає недопустимими, докази якими обґрунтовується клопотання, тому просить відмовити в його задоволенні.
Перекладач ОСОБА_7 на підтвердження своєї компетентності надала суду паспорт громадянки Киргизької Республіки та диплом СПТУ № НОМЕР_1 м. Ош про отримання середньої освіти та професії швачки, пояснивши, що узбецьку мову вона вивчала вдома з батьком, який за національністю узбек.
21.04.2021 року в межах вищевказаного кримінального провадження слідчий СВ Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 звернувся до Київського районного суду м. Харкова з клопотанням, погодженим прокурором Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 369 КК України, ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту.
Частиною першою статті 193 КПК України встановлено, що розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.
Відповідно до ст. 186 КПК України, клопотання про застосування або зміну запобіжного заходу розглядається слідчим суддею, судом невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту фактичного затримання підозрюваного, обвинуваченого або з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний, обвинувачений перебуває на свободі, чи з моменту подання підозрюваним, обвинуваченим, його захисником до суду відповідного клопотання.
Як зазначено вище, судові засідання по розгляду даного клопотання призначалися слідчим суддею в межах сімдесяти двох годин з моменту надходження до суду клопотання двічі.
Станом на час розгляду даного клопотання в межах 72-годинного строку підозрюваний ОСОБА_8 в судові засідання не з`являвся, у зв`язку з чим, розгляд даного клопотання відкладався, враховуючи імперативну вимогу ч.1 ст.193 КПК України щодо його обов`язкової участі в розгляді такого клопотання.
26.04.2021 підозрюваний ОСОБА_8 та його захисник адвокат ОСОБА_5 з`явились в судове засідання для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, тому враховуючи, що передбачений ст.186 КПК України строк розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу на теперішній час вичерпаний, підстав для відкладення його розгляду за вказаних обставин відсутні, тому слідчий суддя розглядає клопотання з урахуванням наданих сторонами доказів, приймаючи до уваги, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
Так, кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою. Особа повідомляється про підозру у вчиненні кримінального правопорушення державною мовою або будь-якою іншою мовою, якою вона достатньо володіє для розуміння суті підозри у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя, суд, прокурор, слідчий забезпечують учасникам кримінального провадження, які не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, право давати показання, заявляти клопотання і подавати скарги, виступати в суді рідною або іншою мовою, якою вони володіють, користуючись у разі необхідності послугами перекладача в порядку, передбаченому цим Кодексом, що встановлено статтею 29 КПК України.
Сторона обвинувачення, погодившись з тим, що ОСОБА_8 не розуміє державної мови, намагалась забезпечити участь в кримінальному провадженні перекладачів ОСОБА_6 , який здійснює переклад з державної мови на російську, та ОСОБА_7 , яка перекладає з російської на узбецьку мову, враховуючи, що ОСОБА_8 , як узбек за національністю, уродженець м. Каракалпакистан Узбекистану, громадянин Узбекистану, володіє узбецькою мовою.
Проте, в судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_8 заперечував, що розуміє переклад на узбецьку мову, здійснений перекладачем ОСОБА_7 .
Статтею 29 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд, прокурор, слідчий забезпечують учасникам кримінального провадження, які не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, право давати показання, заявляти клопотання і подавати скарги, виступати в суді рідною або іншою мовою, якою вони володіють, користуючись у разі необхідності послугами перекладача в порядку, передбаченому цим Кодексом. Переклад судових рішень та інших процесуальних документів кримінального провадження засвідчується підписом перекладача.
Перед початком процесуальної дії сторона кримінального провадження, яка залучила перекладача, чи слідчий суддя або суд пересвідчуються в особі і компетентності перекладача, з`ясовують його стосунки з підозрюваним, обвинуваченим, потерпілим, свідком і роз`яснюють його права і обов`язки, що встановлено ч.4 ст.68 КПК України.
Підтвердженням компетентності може бути, зокрема, диплом перекладача.
Проте, залучена стороною обвинувачення в якості перекладача ОСОБА_7 не надала будь-яких документів, підтверджуючих її компетентність як перекладача з російської на узбецьку мови, оскільки ОСОБА_7 не має відповідної освіти та громадянкою Киргизької Республіки
При цьому в наданих суду матеріалах також відсутній переклад процесуальних документів, а саме: повідомлення про підозру від 10.03.2021 та клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту від 21.04.2021 російською мовою, хоча перекладач ОСОБА_7 не розуміє державної мови, а здійснює переклад, з її слів, з російської на узбецьку мову.
За відсутності перекладача та, відповідно, офіційного перекладу процесуальних документів, належного роз`яснення прав та обов`язків підозрюваному мовою, яку він розуміє, долучені до клопотання докази не може слугувати належними та допустимими доказами, що обґрунтовують доводи клопотання про обрання запобіжного заходу.
Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на важливості вирішення національними судами питань чи розуміє підозрюваний (обвинувачений) у вчиненні кримінального правопорушення мови судочинства, чи не зашкодить відсутність перекладача брати участь у розв`язанні питань, які мають для особи вирішальне значення, та повноцінно здійснювати захист у випадках, якщо вона не розуміє мови, яка використовується в суді, або не розмовляє нею.
Таким чином, стороною обвинувачення не залучено до участі у даному кримінальному провадженні компетентного перекладача на мову, якою володіє ОСОБА_8 .
Вручені ОСОБА_8 процесуальні документи, а саме: повідомлення про підозру від 10.03.2021 та клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту від 21.04.2021, складені перекладачем, який не довів своєї компетентності, та мовою, якою ОСОБА_8 не володіє.
Для розгляду клопотання про ображання запобіжного заходу ОСОБА_8 не забезпечена можливість користуватись послугами перекладача в порядку, передбаченому Кримінально-процесуальним кодексом України.
Нормами чинного КПК України передбачено за результатами розгляду клопотання лише два види ухвал - про відмову або про задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу.
Враховуючи викладене, клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_8 з вказаних підстав задоволенню не підлягає.
Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. 177, 178, 182, 183, 193 - 199 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1