Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 лютого 2021 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого у кримінальному провадженні слідчого СВ Подільському УП ГУНП у м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

Зазначав, що у провадженні СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0002860 від 28.09.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 152 КК України.

29.09.2020 повідомлено про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення ОСОБА_5

29.09.2020 під час огляду місця події у неповнолітньої потерпілої ОСОБА_6 було вилучено куртку бордового кольору, яка має пошкодження в області кишені, марки «NEXT», на блискавці, сіро-фіолетову кофту в полоску шерстяну, бордову футболку, бордові джинси зі зламаною блискавкою, чорні труси. Вказані речі були належать потерпілій.

З метою збереження речових доказів, слідчий просив накласти арешт на куртку бордового кольору, яка має пошкодження в області кишені, марки «NEXT», на блискавці, сіро-фіолетову кофту в полоску шерстяну, бордову футболку, бордові джинси зі зламаною блискавкою, чорні труси, які належать неповнолітній потерпілій ОСОБА_6 .

Слідчий у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, у якій просив розглядати клопотання за його відсутності та просив задовольнити клопотання у повному обсязі.

Слідчий суддя ухвалив розглядати клопотання за відсутності слідчого, оскільки відповідно до ст. 172 КПК України його неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя вивчивши клопотання, додані до клопотання документи, дійшов наступного висновку.

Судом установлено, що у провадженні СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0002860 від 28.09.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 152 КК України.

29.09.20 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 152 КК України.

Відповідно до постанови слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 від 29.09.20 куртку бордового кольору, яка має пошкодження в області кишені, марки «NEXT», на блискавці, сіро-фіолетову кофту в полоску шерстяну, бордову футболку, бордові джинси зі зламаною блискавкою, чорні труси визнано речовими доказами.

Пунктом 7 ч. 1 ст. 131 КПК України передбачено, що заходами забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий зазначав, що з метою забезпечення збереження речових доказів необхідно накласти арешт на вилучені 29.09.20 під час огляду у потерпілої речі.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчим у клопотанні доведено, що вказані ним у клопотання речі є об`єктами кримінально протиправних дій та відповідають критеріям, передбачених ст. 98 КПК України.

Частиною 4 ст. 173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Оцінюючи в сукупності надані докази, враховуючи мету арешту майна розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, застосування такого виду заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна є можливим.

Зважаючи на те, що слідчим доведено необхідність накладення арешту на речі, зазначеній у клопотанні, вбачаю достатні обґрунтовані підстави для задоволення даного клопотання, оскільки документи додані до клопотання свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення збереження речових доказів, до того ж, будь-яких негативних наслідків, які можуть негативно позначитися на інтересах власника майна та інших осіб від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, слідчим суддею не встановлено.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 170 - 173, 175 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого у кримінальному провадженні слідчого СВ Подільському УП ГУНП у м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме: куртку бордового кольору, яка має пошкодження в області кишені, марки «NEXT», на блискавці, сіро-фіолетову кофту в полоску, шерстяну, бордову футболку, бордові джинси зі зламаною блискавкою, чорні труси, яке належить та фактично перебувало в користуванні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим.

Ухвала підлягає оскарженню безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1