Провадження № 1-кс/761/7632/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Шевченківської Окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Мелітополь Запорізької області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.190, ч.4 ст.190, ч.2 ст. 146 КК України, у кримінальному провадженні №0007461 від 09.07.2018 року,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Шевченківської Окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.190, ч.4 ст.190, ч.2 ст.146 КК України, у кримінальному провадженні №0007461 від 09.07.2018 року.

Слідчий обґрунтовує клопотання тим, що Шевченківським УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0007461 від 09.07.2018 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.190, ч.4 ст.190, ч.2 ст. 146 КК України.

З клопотання вбачається, що під час досудового розслідування у кримінальному провадженні встановлено, що ОСОБА_5 за попередньою змовою з ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та невстановленими особами в період часу з 2018-2020 років вчинили ряд корисливих злочинів, направлених на заволодіння нерухомим майном (квартир) шляхом обману мешканців міста Києва.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_8 , за попередньої змовою з ОСОБА_5 , діючи із прямим умислом і корисливим мотивом, вчинили дії направлені на обмеження волі пересування та вільному виборі свого місця перебування ОСОБА_10 , відібравши у останнього документи, що посвідчують його особу, а саме: паспорт громадянина України, ідентифікаційний код, посвідчення водія, військовий квиток, гроші для самостійного існування та незаконно, протиправно утримуючи його за адресою: АДРЕСА_2 протягом тривалого часу, вчиняючи психологічний тиск на останнього.
31.03.2021 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України.
01.04.2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст.190, ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 146КК України.
У клопотанні зазначено, що на даний час існують ризики, які дають достатньо підстав вважати, що підозрювана може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, впливати на потерпілих, свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується у зв`язку із чим застосування менш суворого запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, вважав що ризики передбачені ст.177 КПК України є обґрунтованими та підтверджуються зібраними матеріалами в ході досудового розслідування, просив його задовольнити з підстав зазначених у ньому, оскільки менш суворий запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного.
Захисник заперечував щодо задоволення клопотання, мотивуючи свою позицію тим, що підозра є необґрунтованою, ризики, передбачені ст.177 КПК України не доведені прокурором, в клопотанні відсутні відомості щодо неможливості обрання більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою. Зазначив, що у підозрюваний одружений та має на утриманні неповнолітню дитину, також необхідно врахувати його вік та стан здоров`я. Просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний із ізоляцією від суспільства.
Підозрюваний підтримав позицію захисника.
Слідчий суддя, вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши долучені до клопотання матеріали, додаткові документи, дійшов наступного висновку.
В судовому засіданні встановлено, що Шевченківським УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0007461 від 09.07.2018 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.190, ч.4 ст.190, ч.2 ст. 146 КК України.

Обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 та причетність підозрюваного до вчиненого кримінального правопорушення підтверджуються долученими до клопотання матеріали кримінального провадження, а саме: протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 31.03.2021 року; протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_8 від 01.04.2021 року; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 31.03.2021 року; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 31.03.2021 року; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 31.03.2021 року; протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_8 від 31.03.2021 року; протоколом обшуку від 31.03.2021 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 31.03.2021 року; протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення ОСОБА_10 від 31.03.2021 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 від 31.03.2021; протоколом додаткового допиту потерпілого ОСОБА_10 від 31.03.2021 року; протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 01.04.2021 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 31.03.2021 року; протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 01.04.2021 року; протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення ОСОБА_13 від 31.03.2021 року; протокол допиту потерпілого ОСОБА_13 від 31.03.2021 року; протоколом огляду місця події від 31.03.2021 року; протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 31.03.2021 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 31.03.2021 року; протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 31.03.2021 року; протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення ОСОБА_15 від 23.09.2020 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_15 від 23.09.2020 року; протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення ОСОБА_16 від 22.09.2020 року; протоколом допиту ОСОБА_16 від 22.09.2020 року; протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 22.09.2020 року; та іншими матеріалами долученими до клопотання.

Виходячи з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

Враховуючи наведене, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованого йому злочину, правильність кваліфікації його дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваного, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього документів можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, отже про існування обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.190, ч.4 ст.190, ч.2 ст. 146 КК України.

Наведені обставини у клопотанні слідчого дають підстави вважати про наявність ризиків, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілих, свідків, іншого підозрюваного, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Вирішуючи питання щодо застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує мету застосування запобіжного заходу, тяжкість кримінального правопорушення, що інкримінується ОСОБА_5 , а також обставини у відповідності до вимог ст.178 КПК України, що характеризують особу підозрюваного, який має місце проживання, має сім`ю, при цьому офіційно не працював, офіційного джерела доходу не мав, тяжкість покарання , що загрожує в разі визнання підозрюваного винуватим, його вік, розмір шкоди. Вказані обставини свідчать про можливість невиконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Зазначені ризики є суттєвими, і як засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до ОСОБА_5 будь-якого іншого запобіжного заходу, окрім тримання під вартою, оскільки інші запобіжні заходи, не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації та переміщеннях підозрюваного, не можуть їм запобігти.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Крім того, Європейський суд з прав людини в своєму рішенні "Летельє проти Франції" від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. У справі «Мироненко і Мартенко проти України» від 10.12.2009 року ЄСПЛ зазначив, що компетентний суд повинен перевірити не лише дотримання процесуальних вимог національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої здійснено затримання й подальшого тримання під вартою.

В той же час, прокурором в судовому засіданні доведено існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, такого ступеню, які виправдовують застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Наявність у підозрюваного сім`ї, місця проживання, свідчить про наявність міцних соціальних зав`язків, проте, з урахуванням наведених вище факторів не зменшує існування ризиків.

Даних щодо неможливості за станом здоров`я застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчому судді не надано.

Визначаючи відповідно до вимог ч.4 ст.182 КПК України розмір застави, а також виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання сховатися, у зв`язку із чим, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_5 необхідно визначити заставу у співставленні з існуючими ризиками, даними щодо завдання майнової шкоди та даними про особу підозрюваного у 1000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, адже такий розмір застави, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового стану підозрюваного, на думку суду, буде гарантією виконанням підозрюваним, покладених на нього обов`язків.

Враховуючи викладене, керуючись 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначити до 30 травня 2021 року включно.

Визначити заставу в розмірі 1000 (одна тисяча) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 2 270 000 (два мільйони двісті сімдесят тисяч) грн. 00 коп., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншими фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави: отримувач: ТУ ДСА України в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р UA 1012089, призначення платежу: застава за ОСОБА_5 , згідно ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 02.04.2021 року по справі 761/12355/21, внесені (П.І.Б. особи, що вносить заставу), згідно квитанції від (дата та № квитанції).

Документ, що підтверджує внесення застави, надається суду, а також адміністрації СІЗО.

У разі внесення застави у визначеному судом розмірі вважається, що до підозрюваного обрано запобіжний захід у виді застави.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України, у разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 , такі обов`язки:

1. не відлучатися за межі міста Миколаєва за місцем проживання без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

2. повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання;

3. прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду;

4. здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_5 ухвалою слідчого судді обов`язків - в межах строку досудового розслідування з моменту внесення підозрюваним застави у розмірі, визначеному судом.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя