ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
03 серпня 2021 року м. Фастів Київської області
Слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , власника майна- ОСОБА_4 ,
Клопотання надійшло до суду 30.07.2021 на виконання ухвали про усунення недоліків на підставі ухвали слідчого судді від 26.07.2021.
З матеріалів клопотання вбачається, що 24.07.2021 до Фастівського РУП звернувся представник громадського формування "Правова безпека" з письмовою заявою про те, що на пилорамі по АДРЕСА_1 та поруч з нею знаходиться деревина без відповідних документів.
Під час огляду місця події, що мав місце 24.07.2021 року, а саме ділянки розташованої поруч з територією пилорами по АДРЕСА_1 вилучено деревину породи «сосна» в кількості 67 колод без відповідних бірок та документів, 6 колод довжиною 4 м. 50 см та 61 колода довжиною близько 3 м кожна.
Зі слів власника пилорами ОСОБА_4 виявлені колоди в кількості 65 штук придбані ним, а колоди в кількості 2 штук належать ОСОБА_5 .
Постановою слідчого про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 25.07.2021 року вилучені речі визнано речовими доказами.
Підставами для повернення стало наступне: недостатність доказів про те, що вказані речі відповідають критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, прокурором необгрунтовано, наявність ризиків, передбачених абзацом 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, прокурор не зазначив та не надав доказів про те, що огляд ділянки розташованої поруч з територією пилорами по АДРЕСА_1 було проведено на підставі ухвали слідчого судді або що після проведення огляду ділянки та вилучення речей, які прокурор передбачає арештувати він звертався до слідчого судді з клопотанням про надання дозволу на обшук, як це передбачено ч.3 ст.233 КПК України. Крім цього не виконано вимоги частини першої ст. 172 КПК України, оскільки суд зобов`язаний повідомити особу-володільця майна, що належить арештувати, про судовий розгляд поданого клопотання, проте данних про місцезнаходження володільця, розпорядника або користувача майна чи інших контактів прокурором в клопотанні не зазначено, що унеможливлює його виклик до суду.
Прокурор в судовому засідання підтримав вимоги поданого ним клопотання, просив його задовольнити.
Власник майна ОСОБА_4 надав суду документи, що підтверджують придбання вилученої необробленої деревини у ДП «Фастівське лісове господарство» 21.05.2021 року та заперечував проти задоволення поданого клопотання.
Суд, вислухавши позицію учасників судового провадження, вивчивши письмові матеріали клопотання, дійшов висновку, що недоліки зазначені в ухвалі слідчого судді від 26.07.2021 прокурором усунуто частково, а при розгляді даного клопотання судом встановлено наступне.
Відповідно до ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Положеннями п.1 ч. 2 ст. 171 КПК України передбачене обов`язкове зазначення у клопотанні слідчого, прокурора підстави та мети відповідно положень ст.170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування арешту майна.
До клопотання подаються документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном, і які не були додані до клопотання.
На виконання ухвали слідчого судді від 26.07.2021, прокурором в змісті клопотання зазначено, що зі слів власника пилорами ОСОБА_4 , виявлені колоди в кількості 65 штук придбані ним, а колоди в кількості 2 штуки належать ОСОБА_5 , на підставі чого встановлено, що користувачем вилученої деревини є ОСОБА_4 .
При цьому, жодного документального підтвердження зазначених у клопотанні обставин, щодо власника пилорами та володільця вилученого майна прокурором не надано.
Натомість, прокурор, після проведення слідчим огляду ділянки та вилучення майна, до слідчого судді з клопотанням про надання дозволу на обшук, як це передбачено ч.3 ст.233 КПК України не звертався.
За змістом статей 223, 237 Кримінального процесуального кодексу України огляд є слідчою (розшуковою) дією, що проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення. Огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.
Відповідно до ч. 2 ст. 233 Кримінального процесуального кодексу України під іншим володінням особи розуміються транспортний засіб, земельна ділянка, гараж, інші будівлі чи приміщення побутового, службового, господарського, виробничого та іншого призначення тощо.
Водночас, ч. 1 ст. 233 Кримінального процесуального кодексу України, яка визначає порядок проникнення до житла та іншого володіння особи, передбачено, що ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених ч. 3 цієї статті.
Отже, у винятковому випадку, передбаченому ч. 3 ст. 233 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину.
У такому випадку прокурор, слідчий за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій (проведення огляду, обшуку) звернутися з клопотанням про проведення обшуку до слідчого судді.
З матеріалів справи вбачається, що огляд території пилорами за адресою АДРЕСА_1 , був проведений працівниками поліції без відповідної ухвали слідчого судді та без згоди власника (володільця).
В судовому засіданні встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу необробленої деревини № 101-а від21.05.2021 ТОВ «Форест-трейд», в особі директора ОСОБА_4 придбало у ДП Фастівське лісове господарство» за результатами проведення аукціону необроблену деревину, що підтверджено також аукціонним свідоцтвом та копією бирки з відповідним номером.
Отже, на момент проведення поліцейськими процесуальної дії огляду, визначені процесуальним законом підстави для проведення невідкладного огляду (обшуку), були відсутні, а вилучена деревина придбана на законних підставах ОСОБА_4 .
Таким чином, з урахуванням викладеного, є підстави вважати, що огляд (обшук) проведено незаконно, а відтак є протиправним вилучення деревини з території пилорами за адресою АДРЕСА_1 .
Відповідно до ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
В змісті клопотання прокурор просить накласти арешт на вилучену деревину саме як на речовий доказ, керуючись п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.
Прокурор посилається на те, що зазначені колоди визнані речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні на підставі постанови слідчого.
У відповідності до ч.1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Разом з тим, судом встановлено недостатність доказів того, що вказане иайно-деревина відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.
З огляду на приписи п. 18 ч. 1 ст. З КПК України, згідно з якими до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, слід зазначити, що можливий подальший арешт майна за відсутністю передбачених для нього підстав може порушити право власника на вільне використання належного йому майна, що буде суперечити загальним засадам володіння особою майном, приписам національного законодавства та вимогам cm. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини (зокрема, справа «Баландіна проти України, «Батрак проти України», «Панов проти України»).
Керуючись ст.3, 98, 167,170,171-173 КПК України,-
П О С Т А Н О В И В :
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.
Слідчий суддя ОСОБА_1