Справа № 1-15/2011
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 серпня 2021 року Смілянський міськрайсуд Черкаської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Сміла заяву адвоката ОСОБА_4 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у кримінальній справі про обвинувачення ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 192 КК України,

в с т а н о в и в :

20 червня 2019 року Смілянським міськрайонним судом Черкаської області відкрито кримінальне провадження за заявою адвоката ОСОБА_4 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у кримінальній справі про обвинувачення ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 192 КК України.

Відповідно до змісту заяви слідує, що 6 травня 2019 року у зв`язку з поданням запитів до Генеральної прокуратури України, органів МВС, йому стали відомі нові відомості, які, на думку захисника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 , повністю спростовують законність кримінального переслідування його підзахисного.

В судовому засіданні 4 лютого 2021 року, як ОСОБА_5 так і його захисник адвокат ОСОБА_4 підтримали заяву та просили її задовольнити пославшись на те, що згідно документів, які у них збереглися, відносно ОСОБА_5 двічі порушували кримінальну справу за одним й тим самим фактом. Перше порушення кримінальної справи було здійснено 06.11.2019р. слідчим районної прокуратури, в подальшому це порушення кримінальної справи визнали незаконним в судовому порядку (постанова від 13 липня 2010р. Білозерського районного суду Херсонської області). Вдруге, кримінальна справа була порушена за постановою від 03.12.2019р., винесеною ніби - то «в.о. прокурора Херсонської області ОСОБА_6 » При цьому в матеріали кримінальної справи будь-якого належного документу, що підтверджує службовий статус цього « в.о. прокурора Херсонської області ОСОБА_6 » не було надано.

Тому на думку заявника, другу кримінальну справу відносно нього було порушено неналежною неуповноваженою службовою особою.

Прокурор заперечувала проти задоволення клопотання.

В подальшому адвокат ОСОБА_4 і ОСОБА_5 , будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду заяви, в судові засідання не з`являлися, тому, відповідно до ч. 2 ст. 466 КПК України, суд розглядав заяву у їх відсутність

Вислухавши думки учасників судового провадження, вивчивши заяву ОСОБА_5 , дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення його заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, виходячи з наступного.

Частина 1 ст. 129 Конституції України передбачає, що судове рішення є обов`язковим до виконання. Ст.8 КПК України встановлює, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, а принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

В численних рішеннях, зокрема, в рішенні у справі Рябих проти Росії (заява № 52854/99 від 24 червня 2003 року) Європейський суд з прав людини зазначив, зокрема: «Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване статтею 6 § 1 Конвенції, має тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, яка… декларує верховенство права як спільну спадщину Договірних Держав. Одним з фундаментальних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який вимагає, серед іншого, щоб коли суди остаточно вирішили справу, їхні рішення не могли бути поставлені під сумнів.

Правова визначеність передбачає повагу до принципу остаточності судового рішення. Цей принцип передбачає, що жоден учасник процесу не вправі вимагати перегляду остаточного і обов`язкового рішення, лише з метою повторного або нового розгляду справи. Повноваження вищих судів на перегляд справи мають використовуватися для виправлення судових помилок чи порушень у відправленні правосуддя, але не для нового розгляду справи. Перегляд не може використовуватися як повторна апеляція і сама по собі можливість існування двох різних поглядів на справу не може бути підставою для перегляду.

Відступ від цього принципу є виправданим лише у випадку, якщо зумовлений обставинами суттєвого та вагомого характеру» (пункти 51-52).

Системне тлумачення глави 34 КПК України у сукупності з наведеними вище положеннями призводить до висновку, що перегляд за нововиявленими обставинами є надзвичайним (екстраординарним) переглядом судових рішень у виняткових випадках, коли після завершення розгляду кримінальної справи в звичайному порядку (в судах першої, апеляційної і касаційної інстанції) виявлені обставини, що могли суттєво вплинути на прийняті судові рішення, і внаслідок завершення кримінального провадження, розгляд цих обставин у звичайному порядку кримінального провадження став недоступним.

Цей висновок підтверджується, крім іншого, і самим текстом статті 459 КПК України, відповідно до якого нововиявленими обставинами визнаються:

- «штучне створення або підроблення доказів…, на яких ґрунтується вирок»;

- «скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути;

- «інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали».

Відповідно до цього положення, нововиявлені обставини мають стосуватися лише вироку або судових рішень, що постановлені щодо цього вироку, тобто судового рішення по суті кримінального обвинувачення.

Зі змісту глави 34 КПК України та загальних засад кримінального провадження вбачається, що кримінальне провадження за нововиявленими обставинами являє собою форму перегляду рішень суддів, які набрали законної сили.

За своїм змістом ця стадія кримінального процесу виступає як механізм, що доповнює звичайні заходи забезпечення правосудності судових рішень у кримінальних провадженнях. Цей вид провадження має резервне значення та використовується лише у випадках, коли вичерпані всі інші допустимі засоби процесуально-правового захисту.

Так, ОСОБА_5 постановою Смілянського міськрайсуду Черкаської області від 2 червня 2011 року звільнений від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 192 КК України у зв`язку із зміною обстановки і провадження у справі закрито.

Це рішення суду ніким оскаржено не було і набуло законної сили.

Посилання заявника на те, що порушення кримінальної справи було здійснено за постановою від 03.12.2009р., винесеною ніби-то «в.о. прокурора Херсонської області ОСОБА_6 », тобто не уповноваженою особою, спростовуються, наданою суду копією наказу прокурора Херсонської області ОСОБА_7 від 2 грудня 2009 року, яким виконання обов`язків прокурора Херсонської області на період його відсутності, покладені на заступника прокурора Херсонської області ОСОБА_6 , що у відповідності до ст. 459 КПК України не свідчить про існування нововиявлених обставин у справі.

Зі змісту ч. 2 ст.8 та ч. 5 ст. 9 КПК України слідує, що принцип верховенства права у кримінальному провадженні та кримінальне процесуальне законодавство України застосовуються з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Салов проти України від 06.09.2005 року, одним із основних аспектів принципу верховенства права є принцип правової впевненості, який передбачає, що коли рішення суду стало остаточним, воно не може бути піддано сумніву будь-яким іншим рішенням суду.

Крім зазначеного, як зазначив Європейський Суд з прав людини в своєму рішенні від 18 листопада 2004 року у справі «Правєдная проти Росії» (Pravednaya v. Russia), заява № 69529/01, пп. 27-28, та рішенні від 06.12.2005р. у справі «Попов проти Молдови» (Popov v.Moldova № 2), заява № 19960/04, п. 46) процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду.

При цьому, у вказаному рішенні звернуто увагу на те, що мають існувати будь-які «вагомі та непереборні обставини», які могли б служити обґрунтованим поясненням того, чому остаточне судове рішення має бути переглянуто і скасовано.

За таких обставин слід також зазначити, що перегляд вироку у зв`язку з нововиявленими обставинами є особливим видом провадження в кримінальному судочинстві. На відміну від перегляду вироку в порядку апеляційного або касаційного оскарження, підставою такого перегляду є не недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість вироку, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення вироку суд не мав можливості врахувати ту або іншу істотну обставину, яка могла би суттєво вплинути на ухвалення вироку, оскільки учасники розгляду справи не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї. Тобто перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд вже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.

За результатами розгляду заяви ОСОБА_5 судом не встановлено будь-яких обставин, які у розумінні ст.ст. 459, 462 КПК України, можна вважати нововиявленими.

Викладене свідчить, що його доводи спрямовані виключно на нове дослідження та оцінку доказів, які вже досліджувалися та оцінені судом, що є неприпустимим з огляду на положення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та пункт 52 рішення ЄСПЛ «Рябих проти Росії», де йдеться про те, що правова визначеність передбачає повагу до принципу остаточності судових рішень. Цей принцип полягає в тому, що жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного і зобов`язуючого судового рішення, в цілях проведення повторного розгляду і винесення нового рішення по справі. Перегляд вироку суду за нововиявленими обставинами не може розглядатися як замаскована апеляція, і не може бути підставою для повторного розгляду кримінального провадження.

Згідно ч. 3 ст. 26 КПК України обсяг перевірки справи обмежується поданою заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Якщо при перегляді судового рішення за нововиявленими обставинами буде встановлено, що нововиявлені обставини не підтвердились або не справили істотного впливу на законність та обґрунтованість судового рішення, що переглядалося, суд має постановити ухвалу про залишення поданої заяви без задоволення.

В заяві захисника ОСОБА_5 про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами та в його поясненнях наданих в судовому засіданні про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами не наведено тих обставин, які б могли істотно вплинути на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою, під час судового розгляду з посиланням на обставини, що підтверджують наявність нововиявлених обставин.

Доводи викладені в заяві зводяться до незгоди з рішенням суду та до заперечення свого ж клопотання про закриття кримінальної справи внаслідок зміни обстановки і до переоцінки тих обставин, які судом враховані при прийнятті рішення суду щодо ОСОБА_5 , що не є підставою для перегляду вироку за нововиявленими обставинами.

Судом враховується розумність строків розгляду заяви захисника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 про перегляд вироку за нововиявленими обставинами.

Зазначена заява, згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями була передана для розгляду 19 червня 2019 року та 20 червня 2019 року призначена для розгляду в судовому засіданні на 31 липня 2019 року.

В подальшому судовий розгляд заяви відкладався з наступних підстав:

- задоволення клопотання прокурора про виклик потерпілого;

- неявка прокурора та задоволення клопотань адвоката ОСОБА_4 і його підзахисного про перенесення судових засідань: 5 червня 2020 року, 16 жовтня 2020 року, 2 грудня 2020 року, а беручи до уваги неявки в судові засідання, призначені на:

5 лютого, 31 березня,14 травня, 25 червня, 9 та 19 липня 2021 року, неявки заявника в судові засідання суд оцінює як навмисне затягування розгляду заяви, а тому, враховуючи розумні строки розгляду справи, вважає можливим завершувати розгляд заяви захисника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 про перегляд вироку за нововиявленими обставинами.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку, що заяву захисника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 про перегляд вироку за нововиявленими обставинами слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 371, 372, п.15 розділу ХІ Кримінального процесуального кодексу України , ст. 400-9, 400-10 Кримінально-процесуального кодексу України (1960 року),

у х в а л и в :

Заяву адвоката ОСОБА_4 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у кримінальній справі про обвинувачення ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 192 КК України, залишити без задоволення.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя : ОСОБА_1