Справа № 521/5172/21
Номер провадження:1-кс/521/1595/21
УХВАЛА

10 квітня 2021 року м. Одеса
Слідчий суддя Малиновського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого - ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , про відвід слідчого судді ОСОБА_7 , по кримінальному провадженню, яке внесене до ЄРДР за № 0000413 від 08.04.2021 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні злочину за ч.3 ст. 185 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
В провадженні слідчого судді ОСОБА_7 знаходиться на розгляді матеріали клопотання по кримінальному провадженню, яке внесене до ЄРДР за № 0000413 від 08.04.2021 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні злочину за ч.3 ст. 185 КК України.

Під час розгляду заяви адвокат ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , надав заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_7 .

Адвокат ОСОБА_5 , зазначає у своїй заяві, що підставою для заявленого відводу є розміщення на інтернет-порталі « Думська» статті, щодо спроб впливу (можливого) на рішення суду щодо розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 .

Таким чином, з огляду на вказані обставини, які викликають сумнів у неупередженості слідчого судді Малиновського районного суду м. Одеси ОСОБА_7 від розгляду вказаного клопотання сторони обвинувачення, є підстави для його відводу.
В судовому засіданні адвокат ОСОБА_5 підтримав заяву про відвід.

Прокурор та слідчий заперечували проти заяви захисника та вважали її невмотивованою.

Дослідивши документи додані до заяви, вислухавши доводи адвоката, прокурора.,слідчий суддя приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви про відвід судді ОСОБА_7 виходячи з наступного.

Статтею 75 КПК України встановлені обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні. Вказані обставини не є вичерпними, оскільки п. 4 вказаної статті передбачає загальну обставину: а саме за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

Вирішуючи питання про відвід суд виходить не лише з вимог КПК України, а й враховує практику Європейського суду з прав людини.
Стандарт безсторонності грунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь- якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово "неупереджений" передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.
Варто зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції "неупередженість" ("безсторонність") судді", а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості суд касаційної інстанції вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.
Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:
(i)"об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;
(ii)"суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.
Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на йогобезпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).
Водночас як указано в Бангалорських принципах поведінки судді від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення.
Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію "розумного спостерігача". У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є необ`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. Тому суддя мусить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні чинники, зокрема такі як зацікавленість у розв`язанні конкретної справи. З огляду на це навіть прояви неупередженості мають значення.
Тому коли сторони стверджують про те, що судді необ`єктивні, питання про наявність фактичного упередження не має значення, адже "правосуддя не тільки має бути здійснене, але й сприйматися як очевидно і без сумніву здійснене". Іншими словами, коли виникає питання про відвід, значення має не те, чи справді у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, чи виникла б у розумної та належним способом поінформованої особи підозра про існування такого упередження. У цьому сенсі обгрунтована підозра в упередженості не просто заміняє докази, яких бракує, чи доказовий засіб для встановлення вірогідності неусвідомленого упередження, а є виявом пильнішої уваги до іміджу правосуддя, тобто домінантної зацікавленості громадськості в тому, щоб існувала впевненість у чесності процесу.
Одночасно Верховний Суд підкреслює, що не можуть бути підставою для відводу суддів заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.
Так, у справі «Білуха проти України» (Заява № 33949/02) від 09.11.2006 року Європейський суд з прав людини зазначає: п. 49 Рішення - Відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Європейської конвенції з прав людини, повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь- яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.
У пункті 50 вказаного Рішення ЄСПЛ також зазначається - стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного.
Під час розгляду заяви про відвід, судом встановлено, що заява адвоката ОСОБА_5 містить суб`єктивні відомості заявника та його бачення вирішення певного процесуального питання. Однак будь-які докази упередженості та необ`єктивності судді Малиновського районного суду м. Одеси ОСОБА_7 при розгляді клопотання слідчого заявником не надано.
Під час вивчення матеріалів заяви судом будь-якої упередженості не встановлено.
Окрім того, з аналізу розміщеної статті та наданого клопотання, суддя вважає за необхідне зазначити, що згідно даних інтернет видання «Думська», зазначена стаття опублікована 10 квітня 2021 року о 10 годині 59 хвилини, а згідно даних автоматизованого розподілу справи між суддями, клопотання про обрання запобіжного заходу розподілене на суддю ОСОБА_7 о 11 годині 44 хвилини.
Викладені обставини у їх сукупності свідчать, що за об`єктивним та суб`єктивним критеріями будь-якої упередженості судді Малиновського районного суду м. Одеси ОСОБА_7 під час розгляду клопотання сторони обвинувачення не встановлено.
Керуючись ст. 75, 80, 81 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 про відвід слідчого судді ОСОБА_7 , по кримінальному провадженню, яке внесене до ЄРДР за № 0000413 від 08.04.2021 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_6 відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1