Справа №613/248/21 Провадження № 1-кс/613/52/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2021 року Богодухівський районний суд Харківської області у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Світличне Золочівського району Харківської області, громадянина України, освіта середня, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:
22 червня 2017 року Дергачівським районним судом Харківської області за ч.3 ст. 185, ч.3 ст. 297, ч.1,4 ст. 70 КК України до 4 років позбавлення волі,-
До Богодухівського районного суду Харківської області надійшло клопотання слідчого відділення № 1 СВ Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Золочівського відділу Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .
Клопотання слідчий мотивує тим, що 02 серпня 2020 року, близько 09.00 год., ОСОБА_4 , будучи раніше судимим, маючи не погашену і не зняту судимість, перебуваючи в приміщенні торгового залу магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », розташованому за адресою: АДРЕСА_3 , де свою підприємницьку діяльність здійснює ФОП « ОСОБА_6 », діючи повторно, маючи умисел спрямований на таємне викрадення чужого майна, суб`єктивно усвідомлюючи протиправність своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та свідомо бажаючи їх настання, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, шляхом вільного доступу взяв із вітрини-вішалки футболку «Original», чорного кольору, вартістю 138 грн. та штани «Puma», чорного кольору, вартістю 391 грн. 33 коп., загальною вартістю, згідно висновку експерта №2592 від 07 серпня 2020 року 529 грн. 33 коп. Після чого пішов до виходу з магазину та не розраховуючись за взятий одяг, намагався вийти непоміченим з магазину, однак не зміг вчинити усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, з причин, що не залежала від його волі, оскільки був зупинений продавцем магазину ОСОБА_6 та відвідувачем ОСОБА_7 , які виявили в нього викрадені речі, чим не дали довести ОСОБА_4 свій злочинний умисел до кінця.
В обґрунтування клопотання слідчий посилався на те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України, максимальна санкція якого 5 років позбавлення волі, крім того останній може переховуватися від органів досудового розслідування або/та суду, може незаконно впливати на свідка у цьому кримінальному провадженні, може вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Прокурор в судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу повідомлений належним чином. Відповідно до положень ч. 1 ст. 193 КПК України, його явка при розгляді клопотання є обов`язковою, у зв`язку з чим, його неприбуття в судове засідання суд розцінює як не підтримання клопотання.
Підозрюваний ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся.
Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання в їх сукупності, приходить до слідуючого.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободгарантує кожному право на звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.
Частиною 1 ст. 26 КПК України визначено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.
Відповідно до положень ч.6 ст. 193 КПК України, слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
Слідчий суддя вважає за неможливе розглядати клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без підозрюваного, який в судове засідання за викликом суду не прибув, а його явка при розгляді справи є обов`язковою, враховуючи що матеріали клопотання не містять підтвердження того, що останній оголошений у міжнародний розшук.
Положенням ч. 1 ст. 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених КПК України.
Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях,зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії » від 07 липня 1989 року,виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.
В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
На підставі викладеного, враховуючи необхідність участі прокурора та підозрюваного при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу, беручи до уваги розумні строки розгляду клопотання, вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, приймаючи до уваги рішення ЄСПЛ від 12 березня 2009 року у справі «Вергельський проти України» у п. 116 якого зазначено, що розумність тривалість провадження має оцінюватися у світлі конкретних обставин справи та з урахуванням таких критеріїв, як складність справи, поведінка заявника, його готовність брати участь у розгляді клопотання та відповідних органів, приймаючи до уваги те, що матеріали клопотання не містять підтвердження оголошення підозрюваного у міжнародний розшук та невідповідність клопотання нормам КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання.
Керуючись ст.ст. 107, 177, 178, 183, 184, 193, 194, 196, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1