ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2305/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"11" червня 2021 р. Слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі: прокурора ОСОБА_3 захисника підозрюваного ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Черкаської області, Чорнобаївського району, с. Великі Канівці, українця, громадянина України, неодруженого, з середньою освітою, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 186 Кримінального кодексу України,

в с т а н о в и в:
Слідчий СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 .
Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_5 , будучи раніше судимим, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив та знову повторно вчинив корисливий злочин. 10 червня 2021 року приблизно о 03 год 00 хв ОСОБА_5 , перебуваючи біля церкви «Преображення», що розташована по вул. Вербицького, 30-А, помітив раніше невідомого ОСОБА_7 , і в цей час у нього виник злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна із застосуванням насильства, що є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого. Реалізуючи свої злочинні наміри, ОСОБА_5 , керуючись у своїх діях корисливим мотивом, з метою особистого збагачення, підійшов до ОСОБА_7 та наніс декілька ударів кулаком в обличчя, що спричинило короткотривалу втрату орієнтиру, внаслідок чого ОСОБА_7 впав на асфальт. ОСОБА_5 , скориставшись безпорадним станом потерпілого, витягнув з правої кишені гаманець, який матеріальної цінності не має, в якому знаходилися дві картки «Київсмарткарт» та «Ашан», одна картка «Монобанк» № НОМЕР_1 , яка є ключем до рахунку з грошовими коштами у розмірі 200 гривень, з якої в подальшому знято грошові кошти у розмірі 184 гривні. ОСОБА_5 з місця вчинення злочину зник разом з викраденим майном, однак незабаром був затриманий працівниками поліції.
Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_5 , який не працює, неодружений, з середньою освітою, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше притягався до кримінальної відповідальності: 15 червня 2016 року Чорнобаївським районним судом Черкаської області за частиною другою статті 289, частиною третьою статті 185 КК України до 5 років позбавлення волі з іспитовим терміном 2 роки; 17 січня 2018 року Чорнобаївським районним судом Черкаської області за частиною другою статті 289, частиною третьою статті 185 КК України направлений для відбування покарання, призначеного вироком Чорнобаївського районного суду Черкаської області до 5 років позбавлення волі; обґрунтовано підозрюється у вчиненні відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчиненого повторно із застосуванням насильства, що не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, тобто у вчинені злочину, передбаченого частиною другою статті 186 КК України,та існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України:
переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено суворе покарання у вигляді позбавлення волі строком до шести років; вказані обставини можуть спонукати підозрюваного до втечі з метою уникнення покарання, адже підозрюваний неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за майнові злочини, а також не має місця постійного проживання;
незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні з метою уникнення відповідальності або її пом`якшення, оскільки потерпілий та свідки надають покази, які у своїй сукупності підтверджують вину підозрюваного у вчиненні злочину, всі свідки безпосередньо не допитані, а підозрюваному відомо їх місце роботи та проживання.
При цьому, більш м`які запобіжні заходи недостатні для запобігання вказаним ризикам та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, зокрема:
запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання не може бути застосований у зв`язку з тим, що він не буде дієвим, оскільки підозрюваний вчинив тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до шести років, цей запобіжний захід не може запобігти зазначеним ризикам, спілкуванню з потерпілим, свідками, переховуванню від органів досудового розслідування та суду;
запобіжний захід у вигляді особистої поруки не може бути застосований у зв`язку з тим, що відповідно до частини першої статті 180 КПК України особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя, суд вважатиме такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, проте з оточення підозрюваного вказані особи, які могли б бути поручителями, відсутні;
запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту або у певний період часу не може бути застосований до ОСОБА_5 у зв`язку з тим, що підозрюваний вчинив тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до шести років. Крім того, документів які б підтверджували факт реєстрації або місця проживання у місті Києві до органу досудового розслідування не надходили, стороною захисту не надавались. Запобіжний захід у вигляді домашнього арешту не зможе перешкодити переховування від органів досудового розслідування та суду, адже ОСОБА_5 усвідомлює, що у разі доведення його вини йому загрожує покарання у виді позбавлення волі. Крім того, цей запобіжний захід не може запобігти спілкуванню з потерпілим, свідками, переховуванню від органів досудового розслідування та суду.
Крім того, у клопотанні зазначено, що ОСОБА_5 неодноразово був засуджений, тому на підставі пункту 5 частини другої статті 183 КПК України до нього слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
На підставі протоколу автоматизованого розподілу від 11 червня 2021 року вказане клопотання передано слідчому судді Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 .
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Захисник ОСОБА_4 заперечила проти задоволення клопотання, просила у разі застосування запобіжного заходу обрати його у вигляді домашнього арешту у нічний час доби за місцем реєстрації підозрюваного; вказала на неточності у витягу з ЄРДР, повідомлення про підозру, протоколу допиту потерпілого, неприналежність долучених до клопотання знеособлених копій вироків до ОСОБА_5
ОСОБА_5 у судовому засіданні зазначив, що повідомлення про підозру отримав, проти задоволення клопотання слідчого заперечив.
Заслухавши учасників процесу, дослідивши долучені до клопотання копії матеріалів кримінального провадження № 0001706, слідчий суддя виходить з такого.
СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні від 10 червня 2021 року № 0001706 за ознаками вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 186 КК України.
Відповідно до частини другої статті 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Відповідно до частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
10 червня 2021 року о 04 год 15 хв ОСОБА_5 затримано в порядку статті 208 КПК України.
10 червня 2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 186 КК України.
З долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження № 0001706 вбачається, що наявність підозри у вчиненні ОСОБА_5 передбаченого частиною другою статті 186 КК України кримінального правопорушення підтверджується протоколом прийняття заяви ОСОБА_7 про вчинене правопорушення, протоколами огляду місця події, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , протоколом допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , протоколом затримання ОСОБА_5 .
Таким чином, з долучених до клопотання матеріалів вбачається, що існує висока ймовірність, що зазначені слідчим обставини мали місце, а ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 186 КК України. Причетність ОСОБА_5 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення підтверджується достатніми на цьому етапі розслідування доказами.
Ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та/або суду підтверджується відсутністю в нього міцних соціальних зв`язків у суспільстві, зокрема відсутністю постійного місця роботи, постійного місця проживання, а також ймовірністю втечі ОСОБА_5 від органів досудового розслідування, зважаючи на відсутні міцні соціальні зв`язки у суспільстві та тяжкість покарання, яке у разі доведення його вини, може бути застосоване. Крім того, згідно з довідкою Великоканівецької сільської ради Черкаської області ОСОБА_5 проживає у с. Великі Канівці. В судовому засіданні ОСОБА_5 зазначив про непрості стосунки з матір`ю, з якою він проживав у вказаному селі, вона його вигнала з дому, у зв`язку з чим він поїхав в Київ, останнім часом проживає в хостелі. Вказані обставини унеможливлюють здійснення належного контролю за виконанням ОСОБА_5 у разі покладення на нього слідчим суддею передбачених статтею 194 КПК України обов`язків.
Ризик незаконного впливу на потерпілого ОСОБА_7 та свідків, в тому числі тих, хто вже давав показання ( ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ) наявний, оскільки їхні показання частково дублюються із тими обставинами, які встановлені досудовим розслідуванням. Крім того, є ймовірність наявності ще інших свідків події, про яку зазначено в клопотанні, про яких органу досудового розслідування на цій стадії може бути невідомо, а підозрюваному відомо.
Відповідно до пункту 5 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Згідно з долученими до клопотання знеособленими копіями вироків, відомості в яких перевірені слідчим суддею через повний доступ до Єдиного державного реєстру судових рішень, ОСОБА_5 вироком Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 15 червня 2016 року засуджений за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених частиною другою статті 289, частиною третьою статті 185 КК України до 5 років позбавлення волі з іспитовим терміном 2 роки; ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 17 січня 2018 року скасовано звільнення ОСОБА_5 від відбування покарання з випробуванням та направлено його для відбування покарання у виді 5 років позбавлення волі.
В судовому засідання ОСОБА_14 підтвердив, що ці судові рішення стосуються його.
У разі визнання ОСОБА_5 винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 186 КК України, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років.
Враховуючи зміст статті 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене частиною другою статті 186 КК України, є тяжким злочином.
Тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом серед усіх запобіжних заходів, передбачених Кодексом. Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, в тому числі незаконно впливати на потерпілого та свідків; підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наяівнсть ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті; слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених Кодексом (частина друга).
Крім наявності вказаних ризиків, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї (стаття 178 КПК України).
Визначивши такі критерії застосування слідчим суддею до особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, законодавець дотримав міжнародних стандартів щодо тримання під вартою, збалансував необхідність у забезпеченні ефективного здійснення кримінального провадження та права особи, щодо якої воно відкрито, на свободу та особисту недоторканність і передбачив тримання такої особи під вартою виключно на підставі вмотивованого судового рішення.
При цьому, у пункті 57 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Корнійчук проти України» наголошено, що обґрунтування будь-якого періоду тримання під вартою, незалежно від того, наскільки воно коротке, має бути переконливо продемонстроване органами влади; обов`язок посадової особи, яка відправляє правосуддя, надавати відповідні та достатні підстави затримання на додаток до наявності обґрунтованої підозри.
Обираючи вид запобіжного заходу ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 186 КК України, передбачених пунктами 1, 3 статті 177 КПК України ризиків, оцінює в сукупності наведені у частині першій статті 178 КПК України обставини: вагомість доказів причетності ОСОБА_5 до вчиненого кримінального правопорушення, тяжкість можливого покарання, відсутність постійного місця роботи та вважає, що доводи клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованими.
Встановлені обставини вказують на існування суспільної потреби у застосуванні запобіжного заходу, пов`язаного з ізоляцією ОСОБА_5 від суспільства, тому жоден із більш м`яких запобіжних заходів, в тому числі домашній арешт, з огляду на відсутність міцних соціальних зв`язків, постійного місця проживання, не буде дієвим і не зможе запобігти існуючим ризикам.
Доводи захисника ОСОБА_4 про неточності у складених органом досудового розслідування протоколів, повідомлення про підозру, витяг з ЄРДР беззаперечно не впливають на суть прийнятого рішення за результатами розгляду цього клопотання. Обов`язок визнання доказів недопустимими покладений на суд, а слідчий суддя оцінює надані йому докази до тих меж, коли це дасть змогу йому прийняти рішення щодо розгляду звернень до слідчого судді.
Питання щодо визначення застави у випадках наявності підозри у вчиненні особою злочину із застосуванням насильства є дискрецією слідчого судді залежно від конкретних обставин. Зокрема, частиною третьою статті 183 КПК України на слідчого суддю покладено обов`язок при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, проте, як виключення, частина четверта цієї статті наділяє слідчого суддю, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, дискреційним повноваженням щодо визначення або невизначення застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
З огляду на вид злочину, в якому підозрюється ОСОБА_5 , встановлені досудовим розслідуванням обставини, наявність у ОСОБА_5 судимості, слідчий суддя вважає, що підстави для визначення ОСОБА_5 застави відсутні.
Керуючись ст. 110, 132, 176-178, 182, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, суд,
п о с т а н о в и в:
Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 04 год 15 хв 10 червня 2021 року.

Дія ухвали закінчується 8 серпня 2021 року.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1