печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 березня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальних провадженнях щодо організованої злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000237, -

ВСТАНОВИВ:
На розгляд слідчого судді надійшло клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальних провадженнях щодо організованої злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , в якому просить накласти арешт на майно, а саме на бездокументарні іменні інвестиційні сертифікати, емітовані ТОВ «КУА «ГІЗ Капітал» () ПЗНВІФ «ГІЗ Перший», заборонити Національній комісії з цінних паперів та фондового ринку України внесення змін до депозитарного обліку ТОВ «КУА «ГІЗ Капітал» () ПЗНВІФ «ГІЗ Перший».

Обґрунтовуючи клопотання, прокурор зазначає, що головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000237 від 12.02.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що службовими особами АТ «Сумиобленерго» () завищено вартість товарно-матеріальних цінностей під час виконання інвестиційної програми за 2019 рік, що призвело до безпідставного збільшення тарифу на розподіл електричної енергії, а також розтрати коштів акціонерного товариства в особливо великих розмірах з подальшим їх привласненням службовими особами ТОВ «Проматом» () та ТОВ «Інвестиційна Рада» (), що імовірно завдало економічної шкоди інтересам держави та територіальної громади в особливо великих розмірах.

Крім того, службовими особами АТ «Сумиобленерго» (), діючи спільно зі службовими особами інших юридичних осіб, реалізовуючи протиправний механізм з придбання та продажу протягом 2017-2019 років сумнівних цінних паперів, юридичній особі з державною часткою у Статутному фонді можливо нанесено збитки на загальну суму понад 42 млн. грн.

Так, відповідно до вимог чинного законодавства АТ «Сумиобленерго» () на кожний рік розроблює і затверджує «Інвестиційну програму розвитку і відновлення електричних мереж», метою якої є оновлення та модернізація електроенергетичної системи Сумської області. Реалізація розділів інвестиційної програми визначена Постановою НКРЕКП України № 955 від 04.09.2018 «Про затвердження Порядку розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу» проводиться на конкурсних засадах і передбачає виконання обов`язкового комплексу заходів з будівництва і відновлення електричних мереж та розвитку основних фондів акціонерного товариства.

За наявними даними «Інвестиційна програма розвитку та відновлення електричних мереж АТ «Сумиобленерго» () на 2019 рік передбачала виконання комплексу заходів з реконструкції електричної підстанції ПС 110 кВ «Краснопілля». Проектні роботи з технічного переоснащення вказаної підстанції виконувало АТ «ПТІ «Київоргбуд» (), що на постійній основі залучається до розробки проектів на об`єктах пов`язаних СГД та входить до складу фінансово-промислової групи «Енергетичний стандарт».

Переможцем конкурсних торгів на виконання робіт з технічного переоснащення ПС 110 кВ «Краснопілля» (оголошення UA-2019-03-15-001027-с.2) стала комерційна структура ТОВ «Проматом» (), з якою у подальшому укладено договір підряду № 3343/2011/9 від 20.11.2019 на поставку та монтаж силового трансформатору (ТС) типу ТДТН-16000/110 У1 торгової марки «ZTR» на загальну суму понад 27 млн. грн.

Для виконання умов укладеного договору та штучного збільшення собівартості обладнання та робіт по його монтажу службові особи ТОВ «Проматом» () придбало вказане вище обладнання у пов`язаної юридичної особи ТОВ «Інвестиційна Рада» (), яке у свою чергу придбало силовий трансформатор (ТС) типу ТДТН-16000/110 У1 торгової марки «ZTR» у ПрАТ «Запоріжтрансформатор» ().

Зокрема, згідно реєстру податкових накладних, вказаний трансформатор ТОВ «Проматом» () придбало у грудні 2019 року у ТОВ «Інвестиційна Рада» () за ціною 12,2 млн. грн., а в наступному поставило на АТ «Сумиобленерго» () по ціні 14,3 млн. грн.

У той же час, ціна на аналогічні трансформатори, що поставлялись ПрАТ «Запоріжтрансформатор» () в адресу різних суб`єктів господарювання у середньому складала 5-7 млн. грн, що на 7 млн. грн. менше від ціни, за якою АТ «Сумиобленерго» () придбало силовий трансформатор у ТОВ «Проматом» ().

Більш того, про виконання заходу з технічного переоснащення ПС 110 кВ «Краснопілля» АТ «Сумиобленерго» () відзвітувало у поданому до НКРЕКП України офіційному звіті, яким засвідчило введення в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкту. Проте, фактично роботи не були виконані (підтверджено актом позапланової перевірки НКРЕКП), що свідчить про внесення службовими особами акціонерного товариства недостовірних відомостей до звітної документації про виконання будівельно-монтажних робіт вартістю понад 13 млн. грн.

Таким чином, завищення вартості товарно-матеріальних цінностей та фактичне невиконання робіт з монтажу трансформаторної підстанції під час виконання інвестиційної програми за 2019 рік призвело до безпідставного збільшення тарифу на розподіл електричної енергії, а також розтрати службовими особами АТ «Сумиобленерго» () коштів ввіреної ним установи у розмірі понад 20 млн. грн з подальшим їх привласненням службовими особами ТОВ «Проматом» () та ТОВ «Інвестиційна Рада» ().

Крім того, протиправний механізм виведення коштів із структури тарифу енергорозподільчих компаній України у т.ч. АТ «Сумиобленерго» () застосовувався також під час придбання цінних паперів (інвестиційних сертифікатів) сумнівного походження.

Так, встановлено, що представниками фінансово-промислової групи «Енергетичний стандарт» у 2015 році створено підприємство для управління інвестиційними фондами ТОВ «Компанія з управління активами (КУА) «ГІЗ КАПІТАЛ» (), основним призначенням якого є випуск цінних паперів, з метою подальшого перепродажу підконтрольним комерційним структурам.

На сьогодні ТОВ «КУА «ГІЗ КАПІТАЛ» () здійснює управління єдиним фондом Пайовий закритий недиверсифікований венчурний інвестиційний фонд (ПЗНВІФ) «ГІЗ Перший». Випуск інвестиційних сертифікатів зазначеного фонду здійснено 25.10.2017 у кількості 70000 шт. номінальною вартістю 10000 грн./шт., на загальну суму 700 млн. грн.

За попередніми даними, вказані інвестиційні активи ПЗНВІФ «ГІЗ Перший» сформовані штучно і не мають реальної вартості, а емітовані інвестиційні сертифікати використовуються як інструмент для перерозподілу коштів в межах підприємств кластерної групи «Енергетичний стандарт» з метою незаконного привласнення коштів тарифу.

Встановлено, що протягом 2017-2019 років підконтрольні комерційні структури, пов`язані між собою спільною діяльністю (ТОВ «Проматом», ТОВ «КУА «ГІЗ КАПІТАЛ», ТОВ «Інфо-Прайм», ТОВ «Ком-Консультант» відправляють податкову звітність до органів ДПС з однієї і тієї ж самої ІР-адреси: НОМЕР_1 ), здійснювали придбання зазначених цінних паперів, які, в подальшому реалізовували один одному по завищеній вартості.

Вказаними діями комерційні структури штучно завищували витратну частину своєї фінансово-господарської діяльності, що могло призвести до безпідставного збільшення тарифу на розподіл і постачання електричної енергії.

До здійснення можливої протиправної діяльності причетні наступні суб`єкти господарської діяльності: АТ «Сумиобленерго» (), ТОВ «Інвестиційна Рада» (), ТОВ «Енера Суми» (), ТОВ «Єдиний Енергостандарт» (), ТОВ «Інфо-Прайм» (), ТОВ «Ком-Консультант» ().

За попередніми даними, емітовані інвестиційні сертифікати є «технічними» і не мають реальної вартості, а їх використання здійснюється як інструмент для перерозподілу коштів в межах підприємств фінансово-промислової групи «Енергетичний стандарт» з метою можливого незаконного виведення і привласнення коштів тарифу.

Відповідно до висновку спеціаліста № 9/18-28-08-10/23293513 від 25.02.2021:

- фактичні обставини, встановлені досудовим розслідуванням по кримінальному провадженні № 0000237 від 12.02.2021, можуть свідчити про одержання службовими особами торгівців цінними паперами, а саме: ТОВ «Інвестиційна Рада» (), ТОВ «Енерго Контроль» (38512048), ТОВ «ДІТС» () та ТОВ «Енерджі Сервіс» (), - коштів АТ «Сумиобленерго» (державна частка у Статутному фонді 25 %) в сумі 42 931 137,50 грн. злочинним шляхом;

- здійснення АТ «Сумиобленерго» упродовж періоду з 01.01.2017 по 31.12.2020 операцій з купівлі іменних інвестиційних сертифікатів, емітованих ТОВ «КУА «ГІЗ КАПІТАЛ» (ПЗНВІФ «ГІЗ ПЕРШИЙ»), які мають ознаки «технічних» цінних паперів, на загальну суму 42 931 137,50 грн. (без ПДВ), може свідчити про розтрату коштів в розмірі 42 931 137,50 грн. підприємства з державною часткою у власному Статутному капіталі.

Таким чином, ТОВ «Проматом» () та ТОВ «Інвестиційна Рада» () можуть бути причетні до привласнення грошових коштів у сумі понад 20 млн. грн, які належать підприємству з державною часткою у власному Статутному капіталі.

Крім того, ТОВ «Інвестиційна Рада» () може бути причетне до розтрати коштів у сумі 42 931 137,50 грн, які належать підприємству з державною часткою у власному Статутному капіталі.

Тобто, враховуючи вищевикладене, є достатньо підстав вважати, що інвестиційні активи ПЗНВІФ «ГІЗ Перший» емітовані ТОВ «КУА «ГІЗ Капітал» сформовані штучно і не мають реальної вартості, а інвестиційні сертифікати вказаного суб`єкту господарювання використовуються як інструмент для перерозподілу коштів з метою легалізації коштів, отриманих злочинним шляхом.

01 березня 2021 року інвестиційні сертифікати ПЗНВІФ «ГІЗ Перший», емітовані ТОВ «КУА «ГІЗ Капітал», визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000237.

Метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів.

Слідчий в кримінальному провадженні ОСОБА_4 направив на адресу суду заяву про розгляд клопотання про арешт майна за його відсутності, вимоги клопотання підтримав повністю, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України його неявка не перешкоджає розгляду справи.

На підставі ч. 2ст. 172 КПК України розгляд клопотання здійснено без повідомлення власника майна, оскільки це необхідно з метою забезпечення арешту майна.

На підставі досліджених матеріалів слідчий суддя надходить до наступних висновків.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000237 від 12.02.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Частинами 1 та 2 ст.64-2 КПК України встановлено, що третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особа. Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Згідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Інвестиційні сертифікати ПЗНВІФ «ГІЗ Перший» емітовані ТОВ «КУА «ГІЗ Капітал» визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000237, що підтверджується наявною у матеріалах справи постановою слідчого слідчої групи ГСУ НП України ОСОБА_5 від 01 березня 2021 року.

Окрім того, з долучених прокурором до клопотання матеріалах, що досліджені слідчим суддею в ході розгляду клопотання, встановлено наявність обґрунтованих підстав вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, яке розслідується у кримінальному провадженні № 0000237, та бездокументарні іменні інвестиційні сертифікати, емітовані ТОВ «КУА «ГІЗ Капітал» () ПЗНВІФ «ГІЗ Перший», використовуються як інструмент для перерозподілу коштів з метою легалізації коштів, отриманих злочинним шляхом внаслідок вчинення розслідуваного злочину, тобто дійсно відповідають критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

За вказаних обставин слідчий суддя вважає наявними передбачені ст. 170 КК України підстави для накладення арешту на майно третіх осіб, зазначене в клопотанні прокурора, з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки прокурором доведено, що у разі незастосування такого заходу забезпечення існують ризики зникнення, перетворення та відчуження цього майна.

Також слідчий суддя вважає, що в даному випадку таке обмеження є розумним та співмірним завданням кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання - задовольнити.

Накласти у кримінальному провадженні № 0000237 арешт на майно, а саме на бездокументарні іменні інвестиційні сертифікати, емітовані ТОВ «КУА «ГІЗ Капітал» () ПЗНВІФ «ГІЗ Перший».

Заборонити Національній комісії з цінних паперів та фондового ринку України для захисту інтересів держави та інвесторів у цінні папери внесення змін до депозитарного обліку ТОВ «КУА «ГІЗ Капітал» () ПЗНВІФ «ГІЗ Перший».

Про накладення арешту повідомити заінтересованих осіб шляхом направлення копії ухвали слідчого судді.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1