Справа № 610/1604/21
№ 1-кп/610/244/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.06.2021 року Балаклійський районний суду Харківської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши в залі суду в м. Балаклія у режимі відеоконференції кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 2 ст. 185, ч.3 ст.185 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою якому застосовано до 26.06.2021 року,
ВСТАНОВИВ:

В провадженні Балаклійського районного суду Харківської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 2 ст. 185, ч.2 ст.186 КК України, запобіжний захід якому застосовано у вигляді тримання під вартою до 26.06.2021 року включно.
Прокурор у судовому засіданні заявила клопотання про продовження тримання обвинуваченого під вартою, мотивуючи тим, що продовжують існувати ризики переховування його від суду з метою уникнення відповідальності, враховуючи на тяжкість вчинених ОСОБА_4 злочинів,впливання на свідків у кримінальному провадженні, у тому числі шляхом телефонних погроз у разі застосування більш м`яких запобіжних заходів, з метою зміни або спотворювання їх показань на стадії судового розгляду, які безпосередньо сприймаються судом лише в судових засіданнях, вчинення іншого кримінального правопорушення, зважаючи на те, що обвинувачений не працевлаштований, має незадовільний матеріальний стан та відсутність законних джерел існування.
Обвинувачений ОСОБА_4 проти задоволення клопотання прокурора заперечував, його захисник адвокат Коротун заявив клопотання щодо зміни запобіжного заходу на більш м`який, посилаючись на відсутність ризиків зазначених прокурором у клопотанні.
Вислухавши клопотання прокурора, думку обвинуваченого та його захисника, перевіривши матеріали кримінального провадження, суд доходить наступних висновків..
Ухвалою Балаклійського районного суду Харківської області від 28.04.2021 року ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контрактами.
Відповідно до правової позиції, сформульованої в п.79 рішення Європейського суду з прав людини «Харченко проти України» від 10.02.2011 року, питання про те, чи є тривалість тримання під вартою обґрунтованою, не можна вирішувати абстрактно. Воно має вирішуватися в кожній справі з урахуванням конкретних обставин, підстав, якими національні органи мотивували свої рішення, та належно задокументованих фактів, на які посилався заявник у своїх клопотаннях про звільнення з-під варти. Таке, що продовжується, тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи.
ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочинів, один з яких є тяжким, відповідальність за вчинення якого, у разі визнання винуватим, передбачає покарання у вигляді позбавлення волі до шести років, тому ОСОБА_4 може переховуватись від суду з метою уникнення відповідальності. Крім того, ОСОБА_4 раніше неодноразово судимий, у тому числі за корисливі злочині, має не погашені судимості, що вказує на наявність злочинного досвіду у ОСОБА_4 та небажання вставати шлях виправлення, а в сукупності з відсутністю постійного місця роботи і офіційних джерел отримання прибутку, передбачає можливість ОСОБА_4 вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Ризик впливу ОСОБА_4 на потерпілих та свідків у даному кримінальному провадженні суд вважає недоведеним.
Таким чином, ризики, передбачені ст.177 КПК України, що існували під час застосування та продовження запобіжного заходу у вигляді триманні під вартою, не зменшились та існують на даний час.
Запобіжний захід обвинуваченому у вигляді тримання під вартою відповідає зазначеним у ст.177 КПК Україні меті і підставам обрання запобіжного заходу, а також, передбаченим ст.178 КПК України, обставинам, які повинні бути враховані при його обранні.
Разом із тим, як і на досудовому розслідуванні, з огляду на те, що інкриміновані обвинуваченому злочини є середньою тяжкості та тяжким, вбачається за необхідне відповідно до п.2 ч.5 ст.182 КПК визначити заставу у розмірі 50 тис. грн., оскільки внесення застави в меншому розмірі може не забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Окрім цього, вбачається за необхідне роз`яснити, що:
1) застава у визначеному розмірі може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) протягом строку дії цієї ухвали на наступний депозитний рахунок: отримувач коштів: ТУ ДСА України у Харківській області; код одержувача: 26281249; банк одержувача: ДКСУ м. Київ; МФО одержувача: 820172; розрахунковий рахунок: UA0006674; призначення платежу: (застава, справа № _______, підозрюваний ________ (прізв., ініціали), платник ________ (прізв., ініціали) (Балаклійський районний суд Харківської області);
2) у разі внесення застави у визначеному розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення;
3) у разі внесення застави у визначеному розмірі, підозрюваний підлягає звільненню з-під варти в порядку ч.4 ст.202 КПК і з моменту звільнення вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Також суд вважає, що у разі звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави необхідно покласти на підозрюваного наступні обов`язки:
- прибувати за першим викликом до слідчого, який здійснює досудове розслідування у даному кримінальному провадженні, прокурора, слідчого судді, суду;
- не відлучатися із населеного пункту в якому вона проживає на території України без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, які надають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
- носити електронний засіб контролю.
Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора або суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 182, 331 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.
Запобіжний захід відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у виді тримання під вартою, з раніше обраною заставою у розмірі 50 000 грн. продовжити до 13 серпня 2021 року включно.
У клопотанні захисника про зміну запобіжного заходу відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 7 днів з дня її проголошення, а обвинуваченим - в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали.

Суддя