Дата документу 23.03.2021 Справа № 554/2525/21
Провадження № 1кс/554/5275/2021
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 березня 2021 року слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Октябрського районного суду м. Полтави клопотання слідчого СВ Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Полтавської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню №0000253 від 18.03.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

19 березня 2021 року до Октябрського районного суду м. Полтави надійшло клопотання слідчого СВ Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Полтавської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню №0000253 від 18.03.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, на вилучений в ході огляду наручний годинник марки «Candino», моделі «C4272», який було викрадено 10.02.2021 року, після проведення всіх необхідних процесуальних дій віддати під зберігальну розписку власнику, а саме ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтоване тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 10.02.2021 близько 11.00 год., перебуваючи на території "Колгоспного ринку" м. Полтави по вул. Шевченко, особа, яка раніше вчинила злочин однорідного складу, шляхом вільного доступу з чоловічої сумки, яку при собі мав ОСОБА_5 , таємно викрала наручний годинник "Candino" в корпусі сріблястого кольору, завдавши, тим самим, останньому матеріального збитку на суму близько 3000 грн.

18.03.2021 року в ході проведення огляду було вилучено наручний годинник марки «Candino», моделі «C4272», який в даному кримінальному провадженні має значення речового доказу у кримінальному провадженні.
Враховуючи, що даний годинник, являється істотним речовим доказом по кримінальному правопорушенні, а також з метою попередження його знищення, приховання та інших дій, відповідно до ч.1, ч.7 ст. 237 КПК України в ході проведеного огляду від 18.03.2021 року, було вилучено.
18.03.2021 року вилучений в ході огляду наручний годинник марки «Candino», моделі «C4272», було визнано речовими доказами.
У судове засіданні слідчий ОСОБА_3 не з`явився, надіслав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі .

Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, що визначено ч.1 ст. 172 КПК України.

Відповідно до ч.4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється, оскільки в судове засідання не прибули всі особи, які беруть участь у судовому провадженні.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, вважає, що клопотання підлягає частковому задоволенню, з огляду на таке.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СВ Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області, внесені до ЄРДР за №0000253 від 18.03.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України (а.с. 4).

З копії протоколу огляду від 18.03.2021 року вбачається, що 18.03.2021 року в ході проведення огляду було вилучено наручний годинник марки «Candino», який добровільно надав ОСОБА_6 моделі «C4272», який в даному кримінальному провадженні має значення речового доказу у кримінальному провадженні. (а.с.7)

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно п.п. 1, 2, 5,6 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого,засудженого, третіх осіб.

Частиною 1 ст. 173 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до ч.11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчим доведено, що майно, яке вилучено під час огляду 18.03.2021 року, а саме годинник марки «Candino» моделі «C4272», який добровільно надав ОСОБА_6 , має значення речових доказів у кримінальному провадженні.

Метою накладення арешту є забезпечення збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення.

Підставою для арешту вказаного майна є наявність у вилучених предметах критеріїв, визначених ст. 98 КПК України, оскільки воно є предметом вчинення злочину, а саме вказані вилучені речі можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту вказаного майна, з метою забезпечення збереження речових доказів, шляхом заборони його відчуження, розпорядження, використання, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Полтавської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню №0000253 від 18.03.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на вилучений в ході огляду наручний годинник марки «Candino», моделі «C4272», який було викрадено 10.02.2021 року.

Вилучений в ході огляду наручний годинник марки «Candino», моделі «C4272», який було викрадено 10.02.2021 року, після проведення всіх необхідних процесуальних дій віддати під зберігальну розписку власнику, а саме ОСОБА_5 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1