Справа № 991/1262/21
Провадження 1-кс/991/1467/21
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

02 березня 2021 року м. Київ

Суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 розглянув у відкритому судовому засіданні заяву слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_3 про самовідвід від розгляду клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України та

ВСТАНОВИВ:

1.22 лютого 2021 року на розгляд слідчому судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_3 надійшло клопотання детектива НАБ України про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування (справа № 991/1262/21, провадження 1-кс/991/1291/21) у кримінальному провадженні № 0000177 від 28 лютого 2021 року (далі Кримінальне провадження).

2.01 березня 2021 року слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_3 заявив самовідвід від участі у Кримінальному провадженні. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01 березня 2021 року визначено, що розгляд вищевказаної заяви буде здійснювати суддя ОСОБА_1 .

3.Заява про самовідвід вмотивована тим, що у Кримінальному провадженні захист підозрюваного ОСОБА_4 здійснює адвокат ОСОБА_5 та адвокат ОСОБА_6 , які працюють у Адвокатському об`єднанні «Адвокат Черезов і партнери», в якому працює дружина судді ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_7 , яка також є засновником цього адвокатського об`єднання. Вважає, що факт роботи адвокатів ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 в одному адвокатському об`єднанні, у якому адвокати ОСОБА_6 та ОСОБА_7 також є співзасновниками, може створити у стороннього спостерігача сумніви в неупередженості слідчого судді ОСОБА_3 при його участі в Кримінальному провадженні.

4.Слідчий суддя ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився. Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України у зв`язку із неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

5.Дослідивши заяву про відвід та додані до неї матеріали, суддя робить такі висновки.

5.1.У пункті 4 ч. 1 ст. 75 КПК України визначено, що слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

5.2.Європейський суд з прав людини у пункті 66 рішення по справі «Мироненко і Мартенко проти України» вказує, що наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах «Фей проти Австрії», пункти 27, 28 і 30, та «Веттштайн проти Швейцарії», п. 42). Особиста безсторонність суду презюмується поки не надано доказів протилежного (див. згадане вище рішення у справі «Веттштайн проти Швейцарії», п. 43). Для з`ясування наявності об`єктивного критерію особистої упередженості слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть служити підставою для сумніву в її безсторонності (пункт 69 рішення ЄСПЛ у справі «Мироненко і Мартенко проти України»). Слід вказати, що не існує чіткого водорозділу між суб`єктивною та об`єктивною неупередженістю, оскільки поведінка судді може не тільки викликати об`єктивно виражені сумніви щодо неупередженості з точки зору зовнішнього спостерігача (об`єктивний тест), але також може перейти до питання його особисте переконання в спроможності безсторонньо вирішити певну справу (суб`єктивний тест) (пункт 51 рішення ЄСПЛ у справі «Nicholas v. Cyprus»). Слідчий суддя ОСОБА_3 не вказує на існування суб`єктивного критерію упередженості, відтак, слід зосередитися на об`єктивних критеріях.

5.3.Об`єктивний тест, здебільшого, стосується ієрархічних або ж інших зв`язків між суддею та іншими дійовими особами в процесі чи виконання різних процесуальних функцій однією особою в судовому процесі. Наявність «кровних зв`язків» між суддею та юридичною фірмою достатньо для об`єктивного виправдання побоювань у його неупередженості, однак це не є самодостатньою підставою для відводу судді. Виправданість сумнівів (їх об`єктивність) визначається обставинами конкретної справи та кількістю факторів, що враховуються. До таких факторів слід віднести залучення родича судді до конкретної справи, розмір юридичної фірми, її організаційну структуру, фінансову важливість конкретної справи для юридичної фірми або ж фінансову зацікавленість родича у справі. Крім цього, слід виходити з того, що скарги на упередженість не повинні паралізувати правову систему держави, оскільки надто жорсткі стандарти щодо неупередженості можуть надмірно перешкоджати здійсненню правосуддя (пункти 53, 60, 62-63 рішення ЄСПЛ у справі «Nicholas v. Cyprus»).

5.4.Суддя також бере до уваги, що четвертим показником Бангалорських принципів поведінки суддів від 19 травня 2006 року є дотримання етичних норм. Його застосування полягає, зокрема, у тому, що суддя не бере участі в розгляді справи, якщо будь-хто із членів його родини виступає як представник будь-якої сторони чи в іншій формі має відношення до справи.

5.5.Застосовуючи вищезгадані принципи суддя відзначає, що слідчий суддя ОСОБА_3 не вказував на існування переконаності в тому, що він є неупередженим при розгляді Кримінального провадження, однак заявив самовідвід виключно із підстав необхідності «розвіяти сумніви стороннього спостерігача в упередженості судді». Суддя враховує в сукупності такі фактори: перебування дружини слідчого судді ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_7 у статусі одного із засновників Адвокатського об`єднання «Черезов і партнери», що має наслідком наявність прав управління відповідною компанією; можливість отримання нею як засновницею прибутку від успішного здійснення захисту іншим адвокатом у Кримінальному провадженні; мала кількість засновників Адвокатського об`єднання «Черезов і партнери»; відсутність негативного впливу на здійснення судового контролю у Кримінальному провадженні у випадку задоволення заяви про самовідвід.

5.6.Суддя звертає увагу, що існування інституту відводу в кримінальному судочинстві України є гарантією справедливого, неупередженого та об`єктивного правосуддя. Він складається із комплексу охоронних заходів, пов`язаних з усуненням зацікавлених осіб від досудового розслідування та судового розгляду. Європейський суд з прав людини у кількох рішеннях наголосив, що поняття «суд, встановлений законом» стосується не тільки юридичного підґрунтя самого по собі існування «суду», але також і дотримання судом спеціальних норм, які регулюють його юрисдикцію, підсудність, повноваження судді (належний склад суду), зокрема: дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності; дотримання правил автоматичного розподілу справ; наявність повноважень у судді; належний склад суду; наявність достатніх повноважень для розгляду певної категорії справ.

6.З огляду на вищевказане, суддя вважає, що факти, викладені в заяві слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_3 вимагають задоволення його заяви про самовідвід.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 35, 75, 81 КПК України суддя

ПОСТАНОВИВ:

1. Заяву слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_3 про самовідвід від участі у розгляді судової справи № 991/1262/21 (провадження № 1-кс/991/1291/21) 28 лютого 2021 року задовольнити.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1