Справа № 522/8474/17
Провадження № 1-кп/522/221/21
У Х В А Л А
в порядку ст. 332 КПК України
03 червня 2021 року м. Одеса
Приморський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одеса, клопотання обвинуваченого ОСОБА_3 про призначення експертизи у кримінальному провадженню зареєстрованого в ЄРДР за № 0005517 від 12.07.2015 року, стосовно:
ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Одесі, громадянина України, з середньою освітою, неодружений, водій ТОВ «Дунайтранспроект», який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

-за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 286 КК України.
Учасники процесу:
прокурор - ОСОБА_4 ,
обвинувачений - ОСОБА_3 ,
захисник - ОСОБА_5 ,
представник потерпілого - ОСОБА_6 ,
потерпілий - ОСОБА_7
В С Т А Н О В И В:
Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.
У провадженні Приморського районного суду м. Одеси знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні, зареєстрованому в ЄРДР за № 0005517 від 12.07.2015 року за обвинуваченням: ОСОБА_3 за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 286 КК України.
Під час судового провадження обвинувачений заявив клопотання про призначення комплексної відеотехнічної і автотехнічної експертизи, яке обґрунтоване наступним.
Відповідно до обвинувального акту, 11.07.2015 року приблизно о 22 год. 05 хв. у місті Одесі на вулиці Среднєфонтанська дорога напроти будинку №4 корп. 7 провулку Сімафорний автомобіль марки Nissan Skyline, р/н НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_3 , 1994 року народження, допустив наїзд на пішохода ОСОБА_8 , 1993 року народження, яка перетинала проїзну частину з право наліво по ходу руху автомобіля в невстановленому місці, в результаті чого пішохід отримала тілесні ушкодження у вигляді ЗЧМТ, СГМ, політравми, крайньої тараскілетної травми, забиття грудної клітини, закритого перелому обох стегнових кісток, забиття нирок, моченого пузиря, з якими госпіталізована до КУ «МКЛ №11».
З висновку №3396 від 27.10.2016 року судової автотехнічної експертизи, призначеної постановою старшого слідчого ОВС п/п-ка поліції ОСОБА_9 від 11.07.2016 року, вбачається, що експерту для дослідження були надані записи обставин ДТП на CD-R 700МЬ 80 min 52Х speed та відомості, отримані при проведенні 06.07.2016 року слідчих експериментів за участі свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_11 .
Даний висновок ґрунтується на відомостях, встановлених під час слідчих експериментів 06.07.2016 року із свідками ОСОБА_10 та ОСОБА_11 .
Висновок експертизи має в собі протиріччя, оскільки як визначив експерт, в момент виходу пішохода на проїзну частину автомобіль перебував від наїзду на відстані близько 59,0... 65,0 метрів, що визначено перемноженням швидкості автомобіля (без гальмування), яка слідством не встановлена однак прийнята як 60 км/год, та часом знаходження пішохода на проїзній частині, визначеного зі слів свідків, а не з відеозаписів обставин ДТП, які були надані експерту.
Між тим, експерт не прийняв до уваги, що як зазначає сама потерпіла, вона почула писк гальм, і тому, треба розуміти, що автомобіль перед наїздом фактично розпочав гальмування, і тому експерт мав визначити час триваючої небезпеки для водія: Т = tl НОМЕР_2 (час приведення гальм в дію) та врахувати, що автомобіль перед наїздом фактично розпочав гальмування.
Так, час приведення гальм в дію мав становити 2,5 сек. із розрахунку: 1 + 0,2 + 0,5*0,25 = 2,525 сек.
Час реакції водія на вихід пішохода на проїзду частину експертом також обраний помилково, оскільки, мав становити 1 секунду, а не 0,8 сек. як визначив експерт, оскільки згідно методичних рекомендацій, на які посилався експерт правильним було б обрати варіант поведінки пішохода на сторінці 15, а не - 13 обумовлених рекомендацій, а саме: «Внезапное появление пешехода на проезжей части на участке, где переход не разрешен, из-за неподвижного обьекта», оскільки пішохід вибігла із-за автомобіля, а не рухалась перед наїздом у попутному напрямку, замість: «Вихід на проїзду частину пішохода, який рухався у тому ж напрямку у полі зору водія (з тротуару)».
Експертом встановлено, що для зупинки автомобіля необхідно була відстань 37,2... 38,8 метрів. Однак із схеми доданої до протоколу огляду місця ДТП від 11.07.2015 року видно, що автомобіль зупинився на відстані 20,2 метри від місця наїзду, що за змістом висновків експертизи є технічно неможливим, оскільки автомобіль фактично зупинився у майже в двічі менший проміжок відстані, ніж визначено експертом яка була б йому потрібна для зупинки.
Ознайомившись із протоколами слідчих експериментів та схемами обвинувачений зазначає, що відомості, встановлені даними слідчими діями суттєво різняться із відомостями, встановленими при складанні протоколу огляду місця події та схеми до нього, які складались одразу після ДТП 11.07.2015 року на підставі реальної слідової інформації і за участі тих самих осіб, залучених у якості понятих.
За таких обставин виникає очевидна потреба у дослідженні технічної спроможності наданих свідками ОСОБА_10 та ОСОБА_11 показань у співвідношенні до записів обставин ДТП 11.07.2015 року.
Відповідно до Реєстру методик проведення судових експертиз, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 2 жовтня 2008 року №1666/5, та зареєстрованим за № 924/15615, зі змінами і доповненнями, внесеними наказом Міністерства юстиції України від 15 липня 2009 року за №1274/5, розрахунки швидкості руху транспортних засобів по відеозаписам регламентується методикою № 10.1.16 «Методика проведення комплексної автотехнічної, фототехнічної і відеотехнічної експертизи з метою встановлення обставин ДТП» (Київський та Одеській НДІСЕ Мінюсту України), матеріали відеозапису обставин пригоди, отримані з пристроїв зовнішнього спостереження досліджуються в рамках комплексної авто технічної і відео технічної експертизи про механізм розвитку ДТП та обставин справи. Для проведення повного, всебічного та неупередженого розслідування кримінального провадження та встановлення істини, а також з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання експерта, який володіє науковими, технічними або іншими знаннями, має право відповідно до Закону України «Про судову експертизу» на проведення експертизи, якому необхідно доручити проведення комплексної автотехнічної І відеотехнічної експертизи до проведення якої доцільно залучити експертів ОНДІСЕ МЮ України.

Позиція учасників судового розгляду.
У судовому засіданні обвинувачений та його захисник підтримали клопотання, просили призначити комплексну експертизу.
Прокурор заперечив проти клопотання.
Потерпілий та його представник підтримали думку прокурора.

Положення закону, якими керувався суд при вирішенні клопотання.
Кримінальний процесуальний кодекс України:
Стаття 332. Проведення експертизи за ухвалою суду

1. Під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

2. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:

1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;

2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу;

3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Частину другу статті 332 доповнено пунктом 3 згідно із Законом № 2147-VIII від 03.10.2017 - зміни не мають зворотньої дії в часі та застосовуються до справ, по яким відомості про кримінальне правопорушення, внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань після введення в дію цих змін - див. пункт 4 § 2 розділу 4 Закону\
3. До ухвали суду про доручення проведення експертизи у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, включаються питання, поставлені перед експертом учасниками судового провадження, судом. Суд має право не включати до ухвали питання, поставлені учасниками судового провадження, якщо відповіді на них не стосуються кримінального провадження або не мають значення для судового розгляду, обґрунтувавши таке рішення в ухвалі.

4. Після постановлення судом ухвали про доручення проведення експертизи судовий розгляд продовжується, крім випадків, якщо таке продовження неможливе до отримання висновку експерта.

Стаття 242. Підстави проведення експертизи

1. Експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Частина перша статті 242 в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017 - зміни не мають зворотньої дії в часі та застосовуються до справ, по яким відомості про кримінальне правопорушення, внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань після введення в дію цих змін - див. пункт 4 § 2 розділу 4 Закону; в редакції Закону № 187-IX від 04.10.2019\
2. Слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо:

Абзац перший частини другої статті 242 в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017 - зміни не мають зворотньої дії в часі та застосовуються до справ, по яким відомості про кримінальне правопорушення, внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань після введення в дію цих змін - див. пункт 4 § 2 розділу 4 Закону; в редакції Закону № 187-IX від 04.10.2019\
1) встановлення причин смерті;

2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень;

3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності;

4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості;

Пункт 5 частини другої статті 242 виключено на підставі Закону № 187-IX від 04.10.2019\
6) визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Частину другу статті 242 доповнено пунктом 6 згідно із Законом 1261-VII від 13.05.2014; в редакції Закону № 187-IX від 04.10.2019\
3. Примусове залучення особи для проведення медичної або психіатричної експертизи здійснюється за ухвалою слідчого судді, суду.

Встановлені судом обставини та мотиви, із яких виходив суд при постановленні ухвали.
Як вбачається із вище перелічених норм процесуального законодавства, призначення експертизи за клопотанням сторони кримінального провадження можливе лише у разі наявності підстав прямо передбачених у ст. 242 КПК України.

Так, у даному кримінальному провадженні обов`язкові експертизи були проведені під час досудового розслідування.

Суд зауважує, що у разі наявності висновків експертів, які суперечать один одному суд повинен спершу допитати їх у судовому засіданні з метою усунення протиріч. У разі неможливості таким чином їх усунути суд може і без клопотання сторін призначити повторне проведення експертизи.

Крім цього, підставою для призначення експертизи може бути необхідність з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, за допомогою спеціальних знань.

Так, згідно зі ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню: подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат; обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження; обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності або покарання; обставини, які підтверджують, що гроші, цінності та інше майно, які підлягають спеціальній конфіскації, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна, або призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи винагороди за його вчинення, або є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом, або підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення; обставини, що є підставою для застосування до юридичних осіб заходів кримінально-правового характеру.

Згідно з Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, яка затверджена Наказом МЮ України 08.10.98 № 53/5:
Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.
Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).
Комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.
Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.
Зважаючи на вище викладене, суд не вбачає підстав для призначення комплексної експертизи, так як клопотання сторони захисту не містить посилань щодо суперечностей викладених у такому висновку експерта, а тільки зводиться до незгоди із наявним висновком проведеної експертизи. Зважаючи на відсутність підстав, передбачених процесуальним законодавством, клопотання про призначення комплексної експертизи варто залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 332, 242, 372 КПК України, суд
у х в а л и в:
Клопотання обвинуваченого ОСОБА_3 про призначення експертизи у кримінальному провадженню зареєстрованого в ЄРДР за № 0005517 від 12.07.2015 року залишити без задоволення.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Приморського
районного суду м. Одеси ОСОБА_1
03.06.2021