Справа № 375/521/21
Провадження № 1-кс/375/37/21
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2021 року смт Рокитне

Рокитнянський районний суд Київської області в складі головуючої судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, без фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів згідно статті 107 КПК України, в залі суду в смт Рокитне клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні, за вчинення суспільно-небезпечного діяння, передбаченого ч.1 ст. 146 КК України , -
ВСТАНОВИВ:
До Рокитнянського районного суду Київської області надійшло клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного згідно ухвали Рокитнянського районного суду Київської області від 25.02.2005 року. Рокитнянським районним відділом державної виконавчої служби в Київській області 09 березня 2005 було відкрито виконавче провадження № 488043 та винесено Постанову про арешт нерухомого майна.

На обґрунтування своїх вимог заявник посилається на те, що він дійсно проходив у кримінальному провадженні, як обвинувачений за вчинення суспільно-небезпечного діяння, передбаченого ч. 1ст. 146 КК України, натомість на підставі ст. 1, п.«б» Закону України «Про амністію» від 23 червня 2005 року постановою Мироніського районного суду Київської області від 26 вересня 2006 року його було звільнено від кримінальної відповідальності, у зв`язку з чим кримінальну справу щодо останнього було закрито на підставі ст.6 п.4 КПК України (в редакції 1960 року). Натомість при закритті кримінального провадження не було вирішень питання щодо скасування арешту на його майно.

За змістом відповіді Міністерства юстиції України 11.05.2005 року Рокитнянським районним відділом державної виконавчої служби було закрито виконавче провадження № 488043 в зв`язку з повним фактичним виконанням рішення суду, при ньому не було знято арешт з належного ОСОБА_4 нерухомого майна з огляду на те, що ні Рокитнянським районним судом Київської області ні миронівським районним судом Київської області не було постановлено Ухвали про скасування заходів забезпечення позову.

Тому враховуючи що підстави, які існували на час накладення арешту на майно відпали, а арешт майна ні слідчим, ні прокурором, ні судом не скасовано, заявник звернувся безпосередньо до суду для його скасування.

ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився однак подав до суду заяву в якій зазначає що клопотання підтримує в повному обсязі та просить слухати справу у його відсутності.

Прокурор Рокитнянського відділу Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, також подав до суду заяву, якою клопотання підтримує та просить його задовільнити. Крім того просить розглядати клопотання у його відсутності.

Дослідивши матеріали клопотання, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, на час розгляду даного клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту з майна набрав чинності новий Кримінальний процесуальний кодекс України від 13 квітня 2012 року.

Відповідно до п.9 розділу ХІ «Перехідні Положення» нового КПК України, який набрав чинності з 20 листопада 2012 року, запобіжні заходи, арешт майна, відсторонення від посади, застосовані під час дізнання та досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, продовжують свою дію до моменту їх зміни, скасування чи припинення у порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом, а тому заява ОСОБА_4 про скасування арешту з його майна підлягає розгляду в порядку, що діяв до набрання чинності цим КПК, тобто в порядку КПК України (1960 року).

Як вбачається з матеріалів справи, під час досудового слідства по вищезазначеній кримінальній справі ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області 25.02.2005 року було накладено арешт на все нерухоме майно, що належить ОСОБА_4 .

Враховуючи викладене, виходячи з того, що постановою Миронівського районного суду Київської області від 26 вересня 2006 року ОСОБА_4 було звільнено від кримінальної відповідальності за вчинення суспільно-небезпечного діяння передбаченого ч. 1 ст. 146 КК України, на підставі ст.ст.1 п.«б» Закону України «Про амністію» від 23 червня 2005 року та кримінальну справу щодо останнього закрито на підставі ст.44 КПК України (в редакції 1960 року), з урахуванням того, що цивільний позов по справі не заявлявся та при винесенні вказаної постанови про закриття справи судом відповідно до вимог ст.248 КПК України (в редакції 1960 року) питання про скасування заходів по забезпеченню цивільного позову не вирішувалось, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_4 підлягає задоволенню та вважає за можливе вирішити питання щодо зняття арешту з майна останнього в порядку, передбаченому вимогами ст.ст.409, 411 КПК України (в редакції 1960 року).

Статтею 411 КПК України (в редакції 1960 року) визначено порядок вирішення питань, зв`язаних з виконанням вироку, у відповідності до якої питання, зв`язані з виконанням вироку, вирішуються судом у судовому засіданні з участю прокурора.

В судове засідання, як правило, викликається засуджений, а за його клопотанням і захисник. Якщо питання стосується виконання вироку в частині цивільного позову, викликається також при необхідності цивільний позивач і цивільний відповідач. Неявка цих осіб не зупиняє розгляду справи.
При вирішенні судом питання про звільнення від відбуття покарання в зв`язку з хворобою обов`язкова присутність представника лікарської комісії, що дала висновок про стан здоров`я засудженого.
Розгляд справи починається доповіддю суддів, після чого заслуховуються пояснення осіб, що з`явились в судове засідання, і думка прокурора. Потім суддя виходить до нарадчої кімнати для винесення постанови.
При вирішенні судом питань, зв`язаних з виконанням вироку, ведеться протокол судового засідання.
Статтею 409 КПК України (в редакції 1960 року) передбачено, що питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку, включаючи застосування кримінального закону, що має зворотну силу, відповідно до частин другої і третьої статті 5 Кримінального кодексу України, вирішуються судом, який постановив вирок.

Відповідно до статті 248 КПК України (в редакції 1960 року) п ри наявності обставин, передбачених статтею 6, частиною першою статті 7, статтями 71, 72, 8, 9, 10 і 111 цього Кодексу, суддя своєю мотивованою постановою закриває справу, скасовує запобіжні заходи, заходи забезпечення цивільного позову і конфіскації майна, а також вирішує питання про речові докази, зокрема про гроші, цінності та інші речі, нажиті злочинним шляхом.

Копія постанови протягом трьох діб після її винесення надсилається сторонам.

На постанову протягом семи діб з дня її винесення сторони можуть подати апеляції до апеляційного суду, а якщо справа розглядається по першій інстанції апеляційним судом - касаційні подання чи скарги до касаційного суду.

Враховуючи вказані обставини, суддя приходить до висновку, що в подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, накладеного на вказані земельні ділянки, а також на інше рухоме та нерухоме майно відпала необхідність, тому заява підлягає задоволенню, арешт, накладений згідно ухвали суду - скасуванню.
За таких обставин, керуючись вимогами ст.ст. 248, 409, 411 КПК України (в редакції 1960 року), «Перехідними положеннями» кримінального процесуального кодексу України від 20 листопада 2012 року, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Заяву ОСОБА_4 про скасування арешту майна - задовольнити.
Скасувати арешт нерухомого майна, накладеного згідно ухвали Рокитнянського районного суду Київської області від 25.02.2005 року у кримінальній справі по обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення суспільно-небезпечного діяння, передбаченого ч.1 ст. 146 КК України.

Скасування арешту майна є підставою для повернення тимчасового вилученого майна за належністю.

Постанова може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти діб з моменту її проголошення до Київського апеляційного суду через рокитнянський районний суд Київської області.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили і виконуються після закінчення строку на подачу апеляційної скарги. Якщо на постанову було подано апеляцію, касаційну скаргу і якщо її не було скасовано, то вона набирає законної сили і виконується після розгляду її апеляційним чи касаційним судом.

Головуюча суддя ОСОБА_1