печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 квітня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Третього слідчого відділу (відділ з розслідування військових злочинів) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу із домашнього арешту в певний період доби, застосованого до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000101,-

ВСТАНОВИВ:
23.04.2020 слідчий Третього слідчого відділу (відділ з розслідування військових злочинів) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_7 , за погодженням з прокурором військової прокуратури Дарницького гарнізону ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді, з клопотанням про зміну запобіжного заходу із домашнього арешту в певний період доби, застосованого до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000101.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий зазначає, що Третім слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000101, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 07.10.2019 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Процесуальне керівництво у вказаному провадженні здійснює група прокурорів військової прокуратури Дарницького гарнізону Центрального регіону України.

Так, 05 грудня 2019 року, за адресою: Харківська область, м. Лозова в порядку статті 208 Кримінального процесуального кодексу України, затриманий ОСОБА_6 , за вчинення ним кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 307 Кримінального кодексу України.

06 грудня 2019 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 307 Кримінального кодексу України.

07 грудня 2019 року ухвалою Печерського районного суду міста Києва до підозрюваному ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

29 січня 2020 року ухвалою Печерського районного суду міста Києва підозрюваному ОСОБА_6 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту строком до 03 березня 2020 року.

03 березня 2020 року ухвалою Печерського районного суду міста Києва підозрюваному ОСОБА_6 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту строком до 06.05.2020 року.

22 квітня 2020 року ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 307 КК України.

Санкція кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, караються позбавленням волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна та, що відповідно до ч. 4 ст. 12 КК України зазначене кримінальне правопорушення відноситься до категорії особливо тяжкого.

З врахуванням зміни кваліфікації кримінального правопорушення, в органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 може не виконувати покладені на нього процесуальні обов`язки, а також можуть виникнути ризики передбачені ст. 177 КПК України.

Зокрема, ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України переховування від органів досудового розслідування та суду, обґрунтовується тим, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі, строком до дванадцяти років, тому розуміючи тяжкість та невідворотність настання подальшого покарання, неможливість ухилитись від кримінальної відповідальності так само як і ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зник з місця злочину та по теперішній час переховується, у підозрюваного є всі підстави ухилитись від органів досудового розслідування всіма можливими засобами та способами.

Ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтовується тим, що ОСОБА_6 в разі обрання запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою матиме доступ до речових доказів, які можуть доводити його причетність до вчинення кримінального правопорушення, що безапеляційно доводять вину підозрюваного, на їх знищення, зміну, спотворення, або переховування будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та обрання іншого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе забезпечити ізолювання останнього від спілкування з даними особами.

Наявний ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України незаконний вплив на свідків в даному кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що ОСОБА_6 спільно із братом ОСОБА_8 зловживаючи своїми зв`язками, дружніми відносинами та авторитетом має можливість впливати на свідків, зокрема на ОСОБА_10 , а також використовуючи наявні можливості має реальну можливість впливати на заявника. Також, маючи довірливе ставлення до нього з боку посадових осіб частини № НОМЕР_1 Національної Гвардії України, може використовувати свій особистий вплив на осіб, які були свідками вчинення та продовження вчинення злочину, шляхом їх залякування підкупу чи повідомлення компрометаційних матеріалів, з метою зміни їх свідчень, схилення до дачі неправдивих показів, оскільки у випадку застосування іншого запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою підозрюваного фактично не можливо буде ізолювати останнього від спілкування з даними особами.

Крім того відповідно до матеріалів кримінального провадження в ході обшуку приміщення де проживає підозрюваний ОСОБА_6 та молодший брат ОСОБА_8 , виявлено та вилучено предмет а саме боєприпаси бойовий патрон 9 мм, що свідчить про те, що у підозрюваного є можливість отримати боєприпаси та інші предмети якими він може психологічно впливати на свідків.

Враховуючи викладене, у разі задоволення клопотання слідчий вказує, що слідчий суддя, має визначити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у порядку, передбаченому абз. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, у розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки менший розмір застави не здатний забезпечити виконання особою, що підозрюється, у вчиненні тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків.

Під час розгляду зазначеного клопотання необхідності в проведенні допитів осіб, як свідків, немає.

Оцінюючи в сукупності викладене, слід прийти до висновку, що інші менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти уникненню вищезазначених ризиків з боку ОСОБА_6 та відповідно до ст. 183 КПК України, йому необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Поряд із тим, зважаючи на необхідність запобігання спробам ОСОБА_6 переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у яких він підозрюється, що може мати місце, у зв`язку із підозрою йому у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років, що підтверджується матеріалами кримінального провадження №0000101, а також зважаючи на неможливість запобігання спробам переховуватися ОСОБА_6 від органів досудового розслідування та суду шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, щодо нього необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи викладене, з метою забезпечення виконання підозрюваного покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, а також зважаючи на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, та на наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, слідчий просить суд: змінити відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід із домашнього арешту в певний період доби, заборонивши йому залишати місце свого проживання, на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_4 , строком на 60 діб.

Визначити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у порядку, передбаченому абз. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, у розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб та покласти наступні обов`язки, передбачені п.п. 1-4, 8, 9 ч. 5 ст. 194 КПК України:прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом; не відлучатись із населеного пункту, де вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;утримуватися від спілкування із військовослужбовцями військової частини № НОМЕР_1 Національної Гвардії України; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України;носити електронний засіб контролю.

В судовому засіданні прокурор, просив задовольнити клопотання, оскільки тепер ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії особливо тяжкого, а тому з метою досягнення всіх цілей кримінального провадження, є необхідність в зміні запобіжного заходу із домашнього арешту в певний період доби, заборонивши йому залишати місце свого проживання, на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний в судовому засіданні зазначив, що визнає своє вину у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, наміру переховуватись від органу досудового розслідування наміру немає, готовий співпрацювати зі слідством. Разом з цим, не погодився з підозрою в частині зміненої кваліфікації вчиненого кримінального правопорушення, просив відмовити в задоволенні клопотання.

Захисники підозрюваного в судовому засіданні зазначили, що не погоджуються з підозрою в частині правової кваліфікації, обґрунтування сторони обвинувачення стосовно того, що злочин вчинено організованою групою є недоведеним та необґрунтованим, а ризики, на які посилається сторона обвинувачення, взагалі нічим не підтверджуються, а навпаки спростовуються належною процесуальною поведінкою підозрюваного, тому з врахуванням зазначеного просили відмовити в задоволенні клопотання.

Заслухавши, думку учасників процесу, дослідивши докази в обґрунтування поданого клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що 05 грудня 2019 року за адресою: Харківська область, м. Лозова в порядку статті 208 Кримінального процесуального кодексу України, затриманий ОСОБА_6 , за вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 307 Кримінального кодексу України.

06 грудня 2019 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 307 Кримінального кодексу України.

07 грудня 2019 року ухвалою Печерського районного суду міста Києва до підозрюваному ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

29 січня 2020 року ухвалою Печерського районного суду міста Києва підозрюваному ОСОБА_6 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту строком до 03 березня 2020 року.

03 березня 2020 року ухвалою Печерського районного суду міста Києва підозрюваному ОСОБА_6 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту строком до 06.05.2020 року.

22 квітня 2020 року, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 307 КК України.

Згідно зі ст. 200 КПК України, прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання.

У відповідності до ч. 2 ст. 200 КПК України: у клопотанні про зміну запобіжного заходу обов`язково зазначаються обставини, які: 1) виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу; 2) існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 178 КПК України, при обранні чи зміні запобіжного заходу слідчий суддя, окрім наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Вирішуючи питання про зміну підозрюваному запобіжного заходу, слідчий суддя враховує положення, які передбачені КПК, вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Клоот проти Бельгії (Cloot v. Belgium, § 40) серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших порушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.

Таким чином, при дослідженні матеріалів клопотання, слідчий суддя встановив, що вищенаведені у клопотанні слідчого ризики не містять переконливого обґрунтування, що тільки запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який є винятковим, зможе забезпечити належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків. Фактично ці ризики, за переконанням слідчого судді, мають мінімізований ступінь їх здійснення, а слідчий у клопотанні та прокурор в судовому засіданні не довели обставин, які свідчать про недостатність застосування щодо ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби, який, на думку суду, є достатній для досягнення цілей у кримінальному провадженні.

Окрім цього, на думку суду, ухвалами слідчих суддів Печерського районного суду м. Києва від 07.12.2019 про застосування відносного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, та ухвалами якими було продовжено запобіжний захід від 29.01.2020 та 03.03.2020 було встановлено що, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби є достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, а протилежного стороною обвинувачення слідчому судді недоведено.

У зв`язку з викладеним, слідчий суддя вважає, відсутніми підстави для задоволення клопотання про зміну запобіжного заходу, оскільки в силу змагальності сторін кримінального провадження стороною обвинувачення не доведено слідчому судді, що станом на день розгляду клопотання є необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_6 більш сурового запобіжного заходу ніж домашній арешт в певний період доби, який на день розгляду клопотання є діючим запобіжним заходом.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 193, 194, 201, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання слідчого Третього слідчого відділу (відділ з розслідування військових злочинів) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу із домашнього арешту в певний період доби, застосованого до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000101 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1