Справа № 946/7849/20
Провадження № 1-кс/946/2466/20
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

07 грудня 2020 року слідча суддя Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , старшої слідчої ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшої слідчої СВ Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Ізмаїльської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ізмаїл, Одеської області, громадянина України, не одруженого, не працюючого, болгарина, зі середньо-спеціальною освітою, без реєстрації та визначеного місця проживання, раніше судимого:

- 15.10.2013 року Ізмаїльським міським судом Одеської області за ч.3 ст.185, ст.69 КК України до позбавлення волі строком на 1 рік; на підставі ст.75 КК України звільнений від відбування покарання з випробувальним терміном строком на 1 рік;

- 21.03.2016 року Ізмаїльським міським судом Одеської області за ч.3 ст.185 КК України до позбавлення волі строком на 3 роки; на підставі ст.ст.75, 104 ч. 4 КК України звільнений від відбування покарання з випробувальним терміном на 1 рік;

- на даний час у Ізмаїльському міськрайонному суді перебувають обвинувальні акти у кримінальних провадженнях: №0003128 за ч.3 ст.185, ч.2 ст.186, ч.2 ст.190, ч.2 ст.289 КК України; №0001077 за ч.2 ст.186 КК України; № 0001979 за ч.2 ст.15, ч.3 ст.185 КК України; № 0002460 за ч.1 ст.309 КК України,

підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, -

В С Т А Н О В И Л А:

І. Суть клопотання

1.1. 07.12.2020 року до Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області звернулася старша слідча СВ Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , з клопотанням, погодженим з прокурором Ізмаїльської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування у відношенні ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

1.2. В обґрунтування клопотання старша слідча СВ Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 посилається на те, що в її провадженні знаходяться матеріали досудового розслідування № 0001264 від 04.12.2020 року, згідно яких 04.12.2020 року біля 16 години, більш точний час в ході досудового слідства не встановлено, ОСОБА_6 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, спрямованих на таємне викрадення чужого майна, переконавшись у відсутності сторонніх осіб, які могли б зашкодити його злочинним намірам та діям, перетнув через паркан та незаконно проник до подвір`я зазначеного домоволодіння, де підійшов до закритого приміщення альтанки, та шляхом віджиму металопластикових дверей, незаконно проник до її приміщення, де виявив та таємно викрав електричний обігрівач торгової марки «UFO L/23» вартістю 1 000 гривень, після чого з викраденим майном зник, розпорядившись ним на власний розсуд, чим заподіяв потерпілому ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 1 000 гривень.

1.3. Вказані обставини органом досудового розслідування попередньо кваліфіковані за ч.3 ст.185 КК України.

1.4. 04.12.2020 року о 22:50 годині ОСОБА_6 затриманий та поміщений до ізолятору тимчасового тримання ГУНП в Одеській області, розташованого за адресою: Одеська область, м. Ізмаїл, вул. Михайлівська, 27.

1.5. 05.12.2020 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

1.6. Підставою для винесення клопотання стало те, що на теперішній час є достатньо підстав вважати, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, не має міцних соціальних зв`язків та офіційних джерел доходу, має не погашені у встановленому законом порядку судимості, що свідчить про наявність ризиків вчинення інших злочинів, в тому числі й аналогічного характеру, незаконного впливу як на потерпілого, так і свідків, а також переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

ІІ. Процедура та позиції сторін

2.1. Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу здійснювалося повне фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів.

2.2. Прокурор та слідчий в судовому засіданні підтримали клопотання, вважаючи мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді на застосування найбільш суворого заходу.

2.3. Захисник заперечувала проти задоволення заявленого клопотання, посилаючись на те, що заявлені органом досудового розслідування ризики відсутні. Підозрюваний з`являється за викликом до суду, у розшуку не перебував.

2.4. Підозрюваний підтримав захисника, пояснивши, що вину у вчинені кримінального правопорушення визнає.

ІІІ. Кримінальне процесуальне законодавство (КПК України)

Стаття 176. Загальні положення про запобіжні заходи
[…] 3. Слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Стаття 177. Мета і підстави застосування запобіжних заходів
1. Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
2. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Стаття 182. Застава
[…] 4. Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
5. Розмір застави визначається у таких межах:

[…] 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб […].

Стаття 183. Тримання під вартою

1. Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
2. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як:
5) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки […].

Стаття 194. Застосування запобіжного заходу
1. Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним […] кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ІV. Оцінка слідчої судді

(А) Перевірка законності затримання особи в поряду статті 208 КПК України

4.1. Перша частина параграфу 3 статті 5 Європейської конвенції про захист прав людини вимагає негайного автоматичного перегляду посадовою особою, уповноваженою здійснювати судові функції, обставин затримання (Sabeur Ben Ali v. Malta, judgment of 29 June 2000, § 29).

4.2. Відповідно до протоколу затримання від 04.12.2020 року вбачається, що ОСОБА_6 був затриманий 04.12.2020 року о 22 год. 50 хв. (а.с.6).

4.3. Також зі змісту протоколу затримання слідує, що затриманому ОСОБА_6 було повідомлено зрозумілою для нього мовою у вчиненні якого злочину він підозрюється, про що свідчить його власноручний підпис та підписи понятих.

4.4. За вказаних обставин слідчий суддя вважає, що затримання ОСОБА_6 без ухвали слідчого судді є законним та відповідає підставам, передбаченим п.1 ч.1 ст.208 КПК України.

(Б) Загальні обов`язки судді щодо захисту прав людини

(І) Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення

4.5. Обґрунтовану підозру у вчиненні кримінального правопорушення Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) визнає обов`язковою умовою правомірності і законності попереднього ув`язнення. Проте, поняття «обґрунтована підозра» відповідно до мети підпункту «с» п.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) у практиці ЄСПЛ має певні особливості. Це поняття не є тотожним поняттю «обґрунтоване обвинувачення» й на стадії арешту чи затримання особи не вимагається, щоб було достатньо доказів саме для висновку про винуватість особи у вчиненні того чи іншого правопорушення. Обґрунтована підозра для попереднього ув`язнення у практиці ЄСПЛ це існування фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача, що конкретна особа могла вчинити злочин. Однак тлумачення поняття «обґрунтована підозра» і висновок про те, що саме може розглядатися як така підозра, залежить від усіх обставин кримінального правопорушення (рішення ЄСПЛ від 30.08.1990 р. у справі «Фокс, Кемпбел і Хартлі проти Сполученого Королівства»).

4.6. Тобто, розумна підозра, згадана в ст.5 §1 (с) Конвенції, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italy of 11 January 2001, §45).

4.7. Метою тримання особи під вартою якраз і є забезпечення доправлення її до компетентного органу для виконання процесуальних обов`язків підозрюваного, зокрема допиту. Мета ж допиту сприяти подальшому кримінальному розслідуванню шляхом підтвердження або зняття конкретних підозр, що обґрунтовують арешт (рішення ЄСПЛ від 29.11.1988 р. у справі «Броуган та інші проти Сполученого Королівства», від 16.10.2001 р. «О`Хара проти Сполученого Королівства»).

4.8. Відповідно до матеріалів клопотання ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України за ознаками таємного викрадення (крадіжка), вчинена повторно, поєднана з проникненням у приміщення.

4.9. Дослідивши матеріали клопотання, слідча суддя вважає, що слідчим та прокурором доведено наявність обставин, які переконали б неупередженого спостерігача, що ОСОБА_6 може бути причетним до вчинення злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, що стверджується: протоколом заяви про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_7 (а.с.16); протоколом огляду місця події від 04.12.2020 року (а.с.20-23); протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 (а.с.17-19); заявою добровільної видачі викрадених речей від 04.12.2020 року (а.с.24); протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_6 (а.с.14-15).

(ІІ) Наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України

4.10. У клопотанні старша слідча СВ Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області вказувала на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 та 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме на спроби переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на потерпілого та свідків, а також вчинення іншого кримінального правопорушення.

4.11. Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

4.12. У справі «Смирнов проти Росії» (п.60) ЄСПЛ зазначив, що «ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового вироку; це слід робити з урахуванням низки інших відповідних фактів, які можуть або підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У цьому контексті має враховуватися, зокрема, особистість обвинуваченого, його моральні переконання, майновий стан, зв`язки з державою, в якій він зазнає судового переслідування».

4.13. Щодо ризиків у цьому кримінальному провадженні, то із заявлених слідчим і прокурором ризиків на увагу заслуговує ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду. Так, ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого відповідно до ч.3 ст.185 КК України, у тому числі, передбачене покарання у виді позбавлення волі строком від трьох до шести років. Отже, очікування можливого суворого вироку може мати значення для можливого ризику втечі, який однак повинен оцінюватися у світлі наведених у п.4.12 факторів. Тому слідча суддя, враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_6 , у сукупності з такими обставинами, як відсутність реєстрації та визначеного місця проживання, а також відсутність місця роботи та міцних соціальних зв`язків.

4.14. Аргументи слідчого і прокурора про наявність ризику вчинення іншого кримінального правопорушення вбачаються також досить переконливими, адже ризик кримінального провадження як критерій застосування запобіжного заходу має прогностичний характер, спрямований на усунення негативного впливу на кримінальне провадження у майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися, однак в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються.

4.15. Разом з тим, доводи слідчого про те, що підозрюваний може впливати на потерпілого і свідків, на думку слідчої судді, є необґрунтованими, оскільки підозрюваний, потерпілий та свідки були допитані по обставинам кримінального правопорушення, будь-яких протиріч в їх показаннях немає.

4.16. Вказані обставини у своїй сукупності дають обґрунтовані підстави вважати наявними ризики, передбачені пунктами 1 та 5 частини 1 статті 177 КПК України, на які вказує слідчий та прокурор.

(ІІІ) Можливість застосування альтернативних запобіжних заходів

4.17. Враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення, сукупність відомостей про особу ОСОБА_6 , в тому числі на які звертала увагу захисник, слідча суддя вважає, що більш м`який запобіжний захід не здатний запобігти встановленим ризикам та забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

4.18. Відповідно до вимог ч.3 ст.183 КПК України, враховуючи тяжкість злочину у якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_6 , беручи до уваги встановлені ризики, передбачені п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, інші обставини кримінального правопорушення, слідча суддя вважає за необхідне визначити розмір застави у розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 42 040 (сорок дві тисячі сорок) гривень, який на думку слідчої судді є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_6 процесуальних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

V. Висновок слідчої судді

5.1. За вказаних обставин, слідча суддя дійшла висновку, що слідчим та прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч.3 ст.199 КПК України, що виправдовують тримання ОСОБА_6 під вартою, строком до 01 лютого 2021 року (включно).

Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 199, 205 КПК України, -

У Х В А Л И Л А:

1. Клопотання старшої слідчої СВ Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Ізмаїльської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

2. Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор», строком до 01 лютого 2021 року включно.

3. Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 42 040 (сорок дві тисячі сорок) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу. Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного терміном до 01 лютого 2021 року обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

2) не відлучатися за межі м. Ізмаїл та Ізмаїльського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.

У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 КПК України.
Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного, та його явки за викликом.
Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

4. Ухвала слідчої судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідча суддя: ОСОБА_1