УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2020 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Хмельницькому скаргу ОСОБА_3 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,

встановив:

13.10.2020 року ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області зі скаргою щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, в якій останній посилається на те, що ним 16.09.2020 року подано електронною поштою до ДБР заяву про вчинене кримінальне правопорушення, однак на підставі цього повідомлення відомості до ЄРДР не внесено.

Скаржник в судове засідання не з`явився, проте у своїй скарзі просив проводити її розгляд за його відсутності.

Слідчий будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду скарги у судове засідання не з`явився, у відповідності до ст.306 ч.3 КПК України це не є перешкодою для розгляду скарги.

Згідно ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Зважаючи на ці положення закону, слідчий суддя вважає за можливе прийняти рішення по суті скарги за відсутності скаржника, слідчого, на підставі наданих сторонами доказів.

Дослідивши матеріали скарги, приходжу до висновку, що скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

При зверненні до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області скаржник просить поновити термін подачі скарги. Водночас, слідчий суддя звертає увагу, що скаржником оскаржується відмова у внесенні відомостей до ЄРДР від 05.10.2020 р. До слідчого судді ОСОБА_3 звернувся 13.10.2020, тобто останнім не пропущено строк звернення, передбачений ч. 1 ст. 304 КПК України.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

На підставі п. 2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 с. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Частинами 1, 2 ст.126, ч.1 ст.129 Конституції України передбачено, що незалежність і недоторканність судді гарантуються Конституцією і законами України, вплив на суддю у будь-який спосіб забороняється, суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

У Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (далі КРЄС) (пункти 5, 57, 59) щодо якості судових рішень закріплено базовий принцип, відповідно до якого оцінка якості кожного рішення повинна здійснюватися тільки через використання права оскарження, установленого законом. Цей принцип є ключовим наслідком конституційної гарантії незалежності суддів, яка розглядається як одна із основних характеристик верховенства права в демократичному суспільстві.

КРЄС підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється насамперед за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на звернення до Європейського суду з прав людини. Держави повинні гарантувати відповідність їхніх національних процедур вимогам, викладеним у рішеннях зазначеного Суду.

КРЄС підкреслює, що будь-який метод оцінювання якості судових рішень не повинен втручатися у незалежність як судової влади у цілому, так і окремих суддів.

В силу ч.23 ст.18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Обов`язковість урахування (преюдиційність) судових рішень для інших судів визначається законом.

Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд у межах повноважень, наданих йому законом (ч.3 ст.18 Закону).

Отже, законність процесуальних актів і дій (бездіяльності) суду, вчинених при розгляді конкретної справи, не може перевірятися за межами передбаченого законом процесуального контролю.

Ініціювання кримінального переслідування судді у згаданому контексті є способом незаконного впливу на суд. Така ситуація є загрозою для засад демократичного устрою, забезпечення прав та свобод людини і громадянина через можливе зниження їх рівня захисту судом, адже ухвалення позитивного рішення може бути тільки на користь однієї сторони судового процесу, а інша - завжди буде незадоволена результатом розгляду справи. Саме тому початок досудового розслідування щодо судді у разі незгоди з його рішенням є тиском на суд, і не є виправданим та ефективним для встановлення справедливості у конкретній справі.

Із наданих слідчому судді матеріалів перевірки за зверненням ОСОБА_3 убачається, що 16 вересня 2020 року ОСОБА_3 було подано до ДБР заяву про вчинення, на думку скаржника, кримінальних правопорушень суддею Рівненського апеляційного суду ОСОБА_4 за фактом зловживання владою або службовим становищем, постановлення суддею завідомо неправосудного рішення та керівником апарату суду ОСОБА_5 за фактом незаконного втручання в роботу автоматизованої системи документообігу Рівненського апеляційного суду.

21.09.2020 року вказану заяву ОСОБА_3 листом від 21.09.2020 було скеровано за належністю до ТУ ДБР розташованого в м. Хмельницькому. Заяву отримано адресатом 25.09.2020 року та зареєстровано за № С-5265.

Листом за підписом начальника Третього СВ СУ ТУ ДБР розташованого в м. Хмельницькому ОСОБА_6 за вих. № С-5265/14-01-02-20 від 05.10.2020 року ОСОБА_3 було надано відповідь, згідно якої його звернення (заява) не є заявою про вчинене кримінальне правопорушення в розумінні ст.214 КПК України, а відомості, які викладені в такій заяві, не містять обставин, які вказують на ознаки складу злочину і які б свідчили про вчинення злочину працівниками правоохоронних органів та суду, в зв`язку з чим відсутні підстави для внесення відомостей до ЄРДР відсутні.

Аргументи ОСОБА_3 про можливе вчинення суддею злочину ґрунтуються на його власній оцінці обставин та незадоволенням прийнятим судовим рішенням. Необґрунтованими є викладені у скарзі аргументи і щодо вчинення керівником апарату суду ОСОБА_5 .

Заява ОСОБА_3 про вчинення злочину не містить конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, що дають підстави для кваліфікації дій за відповідними статтями Кримінального кодексу України.

У викладених у заяві фактах відсутні конкретні дані, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення безпосередньо вищевказаними особами. У тексті заяви не зазначено відомостей, які б вказували на їх злочинний характер, а тому неможливо зробити висновок про те, що у цій заяві містилось повідомлення про вчинення злочину.

При розгляді скарги слідчий суддя також враховує, що згідно зі ст. 129 Конституції України суддя при здійсненні правосуддя, є незалежним та керується принципом верховенства права. Відповідно до ст. 126 Конституції України забороняється вплив на суддю у будь-який спосіб.

При цьому слід зазначити, що суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання; втручання в діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом. Судові рішення та процесуальні дії суду при розгляді цивільної, кримінальної, адміністративної справи, можуть бути переглянути виключно у порядку та на підставах визначених відповідним процесуальним законом.

У зв`язку з цим, представник органу досудового розслідування обґрунтовано відмовив у внесенні відповідних відомостей до ЄРДР.

Керуючись статтями 214, 303- 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту проголошення повного тексту рішення.

Слідчий суддя Хмельницького

міськрайонного суду ОСОБА_1