Справа № 685/1235/20
Провадження № 1-кп/675/155/2020
У Х В А Л А
"02" жовтня 2020 р. м. Ізяслав

Ізяславський районний суд Хмельницької області в складі: головуючого - судді ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , потерпілої ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , його захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у режимі відеоконференції в залі суду в м. Ізяслав кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000305 від 12.06.2020, про обвинувачення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України -
В С Т А Н О В И В :
На розгляд Ізяславського районного суду надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000305 про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.
У підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду, проти чого потерпіла, обвинувачений та його захисник не заперечували.
Дане кримінальне провадження підсудне Ізяславському районному суду.
Підстав для прийняття рішень, передбачених п.п. 1-3 ч. 3 ст. 314 КПК України, судом не встановлено.
Судовий розгляд, з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження, слід здійснювати у відкритому судовому засіданні.
Прокурор заявив клопотання, проти якого не заперечували інші учасники провадження, про виклик та допит в якості свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .
Вислухавши клопотання прокурора, з`ясувавши думку інших учасників провадження, суд вважає, що вказане клопотання підлягає до задоволення.
Зважаючи на вищевикладене, за результатами проведеного підготовчого судового засідання, суд вбачає необхідність призначити судовий розгляд у даному кримінальному провадженні з викликом учасників провадження.
Крім того, в підготовчому судовому засіданні прокурор звернувся до суду із клопотанням про продовження запобіжного заходу обвинуваченому у виді тримання під вартою, яке обґрунтоване тим, що існують ризики переховування обвинуваченого від суду, незаконного впливу на потерпілу і свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення.
Потерпіла заперечила проти задоволення вказаного клопотання прокурора, зазначивши, що достатнім запобіжним заходом буде домашній арешт.
Обвинувачений та його захисник просили в задоволенні клопотання прокурора відмовити, як в необґрунтованому, так як прокурором не доведено існування зазначених ризиків, а також що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, визначеним у ст.177 КПК України. При цьому заявили клопотання про зміну запобіжного заходу на домашній арешт, яке мотивоване тим, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання, та співпрацював з органом досудового розслідування.
Дослідивши клопотання прокурора та захисника обвинуваченого, вислухавши думку присутніх учасників кримінального провадження, суд приходить до наступних висновків.
Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 15.06.2020, обрано ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 10 серпня 2020 року включно.
Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 07.08.2020 строк тримання під вартою ОСОБА_5 продовжено по 04.10.2020 включно.
Відповідно до положень, визначених ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Зважаючи на той факт, що до закінчення строку обраного запобіжного заходу судове провадження в даній справі не буде закінчено, є необхідність у вирішенні клопотань сторін кримінального провадження.
Як зазначено в статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Згідно ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно матеріалів справи ОСОБА_5 ставиться у вину вчинення особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років.
Враховуючи тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, існують ризики переховування обвинуваченого від суду, незаконного впливу на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення.
Зважаючи на суспільний резонанс, який виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, суд приходить до висновку про доведеність обставин, які виправдовують подальше тримання обвинуваченого під вартою.
У п. 51 рішення ЄСПЛ у справі «Летелье проти Франції» Європейський суд з прав людини зазначив, що суд визнає, що особлива тяжкість деяких правопорушень може визвати таку реакцію суспільства та соціальні наслідки, які роблять виправдане попереднє утримання в крайньому разі на протязі певного часу. При виключних обставинах цей момент може бути врахований в світлі Конвенції в крайньому разі в такій мірі, в якій внутрішнє право визнає поняття порушення публічного порядку внаслідок скоєння злочину. Однак цей фактор можна рахувати виправданим тільки, якщо маються підстави вважати, що звільнення затриманого реально порушить публічний порядок.
Наведені вище ризики, які не зменшилися і не зникли, об`єктивно вказують на те, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів, в тому числі домашній арешт, не зможе запобігти зазначеним ризикам, не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого, тому суд не вбачає будь-яких підстав для зміни ОСОБА_5 запобіжного заходу.
При цьому, посилання потерпілої, обвинуваченого та його захисника, щодо наявності в обвинуваченого постійного місця проживання за адресою потерпілої не є визначальним та ніяким чином не зменшують ризиків його переховування від суду, незаконного впливу на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення.
Таким чином, усні клопотання потерпілої, обвинуваченого та його захисника про зміну запобіжного заходу обвинуваченому на домашній арешт не підлягають задоволенню.
При цьому, суд за викладених обставин вважає необхідним продовжити дію обраного щодо нього запобіжного заходу, тож є всі підстави для задоволення клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою на 60 днів.
Лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.
Таке судове рішення не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки у справі існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, а також цілком відповідають практиці Європейського Суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

У відповідності до п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, оскільки ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, який вчинений із застосуванням насильства, розмір застави судом не визначається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 179, 194, 314-316, 369-372 КПК України, суд -
П О С Т А Н О В И В :
Призначити судовий розгляд кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000305 від 12.06.2020, про обвинувачення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, у відкритому судовому засіданні на 12 год. 00 хв. 22.10.2020 в залі судових засідань Ізяславського районного суду Хмельницької області.
Судовий розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.
Викликати в судове засідання прокурора, потерпілу, обвинуваченого, захисника.
Обвинуваченого ОСОБА_5 доставити під конвоєм в судове засідання, що відбудеться о 12 год. 00 хв. 22.10.2020 в приміщенні Ізяславського районного суду Хмельницької області.
Клопотання прокурора задовольнити та викликати в судове засідання в якості свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .
В задоволенні клопотань потерпілої ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою на домашній арешт відмовити.
Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому строку тримання під вартою задовольнити.
Запобіжний захід ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою продовжити на 60 днів, а саме по 30 листопада 2020 року включно, без можливості внесення застави.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, його захиснику, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Ухвала суду в частині продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду через Ізяславський районний суд Хмельницької області протягом семи днів з дня її оголошення, а обвинуваченим - протягом семи днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: ОСОБА_1