Справа № 487/5867/20
Провадження № 1-кс/487/6755/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17.11.2020 року м. Миколаїв

Заводський районний суд м. Миколаєва в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Миколаєва заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_4 від розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Миколаєві у кримінальному провадженні №0000085,-
ВСТАНОВИВ:
У провадженні слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_4 перебуває скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Миколаєві у кримінальному провадженні №0000085.
Під час розгляду зазначеної скарги ОСОБА_3 було заявлено відвід слідчому судді Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_4 , посилаючись на те, що суддя ставиться до нього упереджено.
До судового засідання заявник та слідчий суддя ОСОБА_4 не з`явилися.
Дослідивши заяву про відвід, матеріали скарги, суд прийшов до наступного.
Відповідно до ч.ч. 1,2,5 ст.80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Відвід повинен бути вмотивованим.
Згідно ст.75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Обґрунтовуючи свої вимоги ОСОБА_3 посилався на упереджене ставлення слідчого судді ОСОБА_4 до нього.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на справедливий суд. кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Наявність безсторонності визначається за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.
Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Мироненко та Мартенко проти України» вказав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання п.1 ст.6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.
На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.
Однак поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості», є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.
Таким чином, суд вважає, що відвід повинен бути вмотивованим, тобто має містити вказівку на обґрунтовані підстави, що зумовлюють його наявність.
Судом не встановлено, будь-яких обставин, які б свідчили про упередженість або безсторонність слідчого судді до ОСОБА_3 при розгляді його скарги на бездіяльність слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Миколаєві у кримінальному провадженні №0000085, а відтак, суд вважає, що слідчий суддя ОСОБА_4 забезпечила відсутність будь-яких сумнівів у її безсторонності при розгляді скарги, таким чином заява про відвід є невмотивованою та задоволенню не підлягає.
Керуючись ст. ст. 75,76, 80, 81, 372 КПК України, суд -
УХВАЛИВ:
Заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_4 від розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Миколаєві у кримінальному провадженні №0000085 залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1