У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 грудня 2020 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором ОСОБА_4 , про арешт майна,

встановив:

Зі змісту клопотання з`ясовано, що слідчими відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Закарпатській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001381 від 17.11.2019, за ч.2 ст.332 КК України. Вказане кримінальне провадження об`єднано із кримінальними провадженнями № 0000053 від 09.01.2020 за ч.3 ст.332 КК України, та № 0000263 від 14.06.2020 за ч.2 ст.332 КК України.

Так, в клопотанні вказано, що з метою встановлення обставин протиправної діяльності щодо організації незаконного переправлення осіб через державний кордон, 16 грудня 2020 року, на підставі ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатській області від 18.11.2020 у справі № 308/12903/20 проведено обшук житлового помешкання за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході якого виявлено та вилучено наступні речі та документи: 1) мобільний телефон «IPhone Х», ІМЕІ НОМЕР_1 , 2) мобільний телефон «Samsung», 3) печатку ФОП « ОСОБА_6 », 4) сім-картку оператора «Travel».

Вищеперераховані речі та документи підпадають під ознаки, перераховані в ч. 1 ст. 98 КПК України, а тому є речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні, так як банківська картка могла використовуватися для перерахування коштів за організацію незаконного переправлення осіб через кордон, рація і автомобіль могли використовуватися як засоби вчинення злочину.

Тож, враховуючи, що вилучені предмети містять ознаки передбачені ч. 1 ст. 98 КПК та визнані речовими доказами у провадженні, з метою запобігання можливості їх приховування, знищення, пошкодження, переміщення або відчуження, слідчий просить накласти арешт на такі.

Слідчий подав до суду заяву від 22.12.2020 про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримує та просить таке задовольнити.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України: арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У відповідності до ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

У відповідності до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення

У відповідності до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3 1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З витягу з ЄРДР видно, що ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 та ч.3 ст.332 КК України, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001381 від 17.11.2019. Вказане кримінальне провадження об`єднано із кримінальними провадженнями № 0000053 від 09.01.2020 за ч.3 ст.332 КК України та № 0000263 від 14.06.2020 за ч.2 ст.332 КК України за постановою прокурора від 10.12.2020.

З протоколу обшуку домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 від 16.12.2020, проведеного за ухвалою слідчого судді, в присутності ОСОБА_7 , виявлено та вилучено мобільний телефон «IPhone Х» ІМЕІ НОМЕР_1 , мобільний телефон «Samsung», печатку ФОП « ОСОБА_6 », сім-картку оператора «Travel».

Вищезазначені речі, предмети та документи визнані за постановою слідчого від 17.12.2020 речовими доказами.

Слідчим, на виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України, доведено слідчому судді необхідність арешту вищевказаних речей, предметів та документів з метою збереження таких як речового доказу, оскільки за допомогою вказаного можуть бути встановлення обставини кримінального правопорушення, зокрема щодо причетності до вчинення розслідуваного злочину конкретних осіб.

Враховуючи вищевикладене, клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 132, 170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Накласти арешт на вилучені 16.12.2020 у ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 по кримінальному провадженні № 0001381 від 17.11.2019 речі, а саме :

мобільний телефон «IPhone Х» ІМЕІ НОМЕР_1 ,

мобільний телефон «Samsung»,

печатку ФОП « ОСОБА_6 »,

сім-картку оператора «Travel».

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1