Справа № 686/1776/21
Провадження № 1-кс/686/1642/21
У Х В А Л А
05 лютого 2021 року м.Хмельницький
- мобільний телефон марки «IPhone», моделі 7, чорного кольору, ID «BCG-E3091A» IC «579C-E3091A» в пошкодженому стані із вмістом сім-карти мобільного оператора ПрАТ «Київстар» з абонентським номером НОМЕР_1 .
Перевіривши надані матеріали, приходжу до висновку, що клопотання підлягає поверненню, в зв`язку з наступним.
Підставами для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань стало повідомлення про виявлення кримінального правопорушення працівниками оперативно-розшукового управління ІНФОРМАЦІЯ_1 від 29.12.2020 та матеріали виконання доручення працівниками Головного оперативного управління Державного бюро розслідувань від 15.01.2021.
Виходячи з вищевказаних матеріалів випливає, що на території України, зокрема в Чернівецькій області діє налагоджена схема протиправної діяльності окремих фізичних, юридичних та службових осіб пов`язаної з ухиленням від сплати митних платежів суб`єктами зовнішньоекономічної діяльності (ЗЕД), шляхом підміни документів на вантаж, підміни номенклатури назви товару або заниженням кількісних (якісних) характеристик.
Відповідно до інформації оперативних підрозділів, вказана схема полягає в тому, що оптові покупці турецьких товарів звертаються до так званих «офісів мінімізації митних платежів», яким надають реальні супровідні документи на вантаж, який необхідно ввезти на територію України.
В подальшому, під час перетину кордону України для митного оформлення брокерами «офісу мінімізації» від імені юридичних осіб з ознаками фіктивності до Держмитслужби України подаються фіктивні документи із заниженням митної вартості, ваги та кількості товарів, що імпортуються.
Такі дії дозволяють мінімізувати розмір податку на додану вартість (ПДВ) та мита під час митного оформлення товарно-матеріальних цінностей (ТМЦ).
Весь переміщуваний вантаж як правило складає велику кількість текстилю та інших предметів домашнього вжитку, так званого «збірного вантажу», підбирається категорія товарів, яка за своєю фактурною вартістю не становлять особливої цінності при їх декларуванні та подальшому розмитненні (синтетичні тканини, вироби з пластмаси, одяг з синтетичних тканин, нижня білизна та інше).
Товар доставляється в Україну вантажним автотранспортом через пункт пропуску «Порубне-Сірет» митного поста «Вадул-Сірет» Буковинської митниці Держмитслужби.
Митне оформлення товару також здійснюється у відділі митного оформлення (ВМО) №1 митного поста «Чернівці» Буковинської митниці Держмитслужби, ВМО №3 митного поста «Чернівці» та митного поста «Вадул-Сірет».
Після проходження митного оформлення вантаж передається фактичному замовнику, який сплачує готівкою винагороду за митне оформлення товарів та реалізує товар кінцевим споживачам за готівку.
Сплачений під час митного оформлення ПДВ, шляхом заміни номенклатури товарів (скрутки), використовується для незаконного формування податкового кредиту підприємствам реального сектору економіки та конвертаційним центрам, або незаконного відшкодування ПДВ шляхом формування залишків ТМЦ на балансі підприємства-імпортера.
Відповідно до інформації оперативних підрозділів потенційними організаторами та користувачами вищеописаної схеми є громадяни України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 .
При цьому, вказані особи, залучили до своєї протиправної схеми осіб з числі посадових осіб Буковинської митниці Держмитслужби, а саме виконувача обов`язків начальника Буковинської митниці начальник митного поста «Вадул-Сірет» - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , керівника митного поста «Чернівці» ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та інших не встановлених на даний час службових осіб.
Реалізація описаної протиправної схеми розмитнення товарів відбувається через підконтрольні ОСОБА_4 та ОСОБА_5 фірми.
В ході досудового розслідування, на підставі ухвали Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 21.01.2021, проведено обшук будинку, господарських будівель та споруд, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , які відповідно інформації з Єдиного Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно належить на праві приватної власності ОСОБА_3 .
В ході проведення вказаного обшуку, під час проведення особистого обшуку ОСОБА_3 було виявлено мобільний телефон марки «IPhone», моделі 7, чорного кольору, ID «BCG-E3091A» IC «579C-E3091A» в пошкодженому стані із вмістом сім-карти мобільного оператора ПрАТ «Київстар» з абонентським номером НОМЕР_1 , до якого ОСОБА_3 відмовився надати ключ доступу з метою перевірки на наявність інформації, що має значення для досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні.
Враховуючи те, що вказані документи містять відомості, які можуть бути використанні, як доказ факту та обставин вчиненого злочину, а також матимуть суттєве значене для проведення подальшого досудового розслідування, 05.02.2021 вилучене майно визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні та долучено до матеріалів кримінального провадження.
Слідчий просить накласти арешт на вказане майно, як на речовий доказ з метою його збереження.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна, окрім іншого, повинно бути зазначено перелік і види майна, що належить арештувати, підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном, розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Вказаних вимог слідчим не дотримано, адже не вказано контактних даних осіб в яких вилучалося майно та не зазначено, які саме заборони мають бути застосовані при накладенні арешту на вилучене майно.
Згідно ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 172, 173 КПК України, слідчий суддя
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Хмельницького

міськрайонного суду