КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №133/3402/20
Провадження №1-кс/133/1089/20
Слідчий суддя Козятинського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
Слідчий СВ Козятинського ВП Калинівського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на мобільний телефон марки «NOKIA 1280» ІМЕІ: НОМЕР_1 , сіро-чорного кольору, без сім-карти, з батареєю живлення, вилучений під час проведення огляду місця події 02.12.2020, яким користувався ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 та який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жительці АДРЕСА_2 .
В обґрунтування клопотання вказала, 25.01.2020 в чергову частину Козятинського ВП Калинівського ВП ГУНП у Вінницькій області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жительки АДРЕСА_2 про те, що 25.01.2020, близько 11:00 год., невідома їй особа жіночої статті перебуваючи з її дозволу в кімнаті будинку, скориставшись тим, що вона тимчасово відлучилась, таємно, шляхом вільного доступу викрала зі столу мобільний телефон марки «Nokia-1280» сірого кольору, ІМЕІ: НОМЕР_1 з сім-картою мобільного оператора «Київстар» № НОМЕР_2 та жіночий гаманець чорного кольору з грошовими коштами в сумі 900 гривень.
02.12.2020 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 , добровільно видав працівникам поліції мобільний телефон марки «NOKIA 1280» ІМЕІ: НОМЕР_1 , сіро-чорного кольору, без сім-карти, з батареєю живлення, який вилучено в ході проведення огляду місця події та передано до кімнати зберігання речових доказів Козятинського ВП Калинівського ВП ГУНП у Вінницькій області.
У судове засідання слідчий не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, просить клопотання задовольнити.
ОСОБА_4 , який про дату, час і місце розгляду клопотання повідомлявся в порядку ст.135 КПК України засобами мобільного зв`язку, в судове засідання не з`явився та про причини неявки суду не повідомив.
За правилами ч. 1 ст.172 КПК України неприбуття цих осіб не є перешкодою для розгляду клопотання.
Враховуючи ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для його задоволення з огляду на таке.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 25.01.2020 в чергову частину Козятинського ВП Калинівського ВП ГУНП у Вінницькій області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жительки АДРЕСА_2 про те, що 25.01.2020, близько 11:00 год., невідома їй особа жіночої статті перебуваючи з її дозволу в кімнаті будинку, скориставшись тим, що вона тимчасово відлучилась, таємно, шляхом вільного доступу викрала зі столу мобільний телефон марки «Nokia-1280» сірого кольору, ІМЕІ: НОМЕР_1 з сім-картою мобільного оператора «Київстар» № НОМЕР_2 та жіночий гаманець чорного кольору з грошовими коштами в сумі 900 гривень.
Протоколом огляду від 02.12.2020 виявлено мобільний телефон марки «NOKIA 1280» ІМЕІ: НОМЕР_1 , сіро-чорного кольору, без сім-карти, з батареєю живлення, який приєднано до матеріалів кримінального провадження.
Постановою слідчого від 02.12.2020 виявлений та вилучений мобільний телефон марки «NOKIA 1280» ІМЕІ: НОМЕР_1 , сіро-чорного кольору, без сім-карти, з батареєю живлення, визнано речовим доказом.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Абзацом 2 ч. 1 ст.170 КПК України передбачено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно з ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частиною 3 вказаної статті КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
У даному випадку є наявність обґрунтованих ризиків, які дають достатні підстави вважати, що повернення вилученого без накладення арешту може призвести до втрати речового доказу шляхом його знищення, приховування або псування до завершення досудового слідства, що призведе до неможливості проведення слідчих дій та повного, об`єктивного, всебічного проведення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні.
За викладених вище обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст.ст.170-173 КПК України, приходжу до переконання про наявність підстав для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, що зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час розслідування вказаного кримінального провадження, а також задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Керуючись ст.ст. 170, 172, 173, 174 КПК України, суд
Накласти арешт на мобільний телефон марки «NOKIA 1280» ІМЕІ: НОМЕР_1 , сіро-чорного кольору, без сім-карти, з батареєю живлення, вилучений під час проведення огляду місця події 02.12.2020, яким користувався ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 та який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жительці АДРЕСА_2 , який після проведення необхідних слідчих дій передати на зберігання ОСОБА_5 під зберігальну розписку.
Ухвала може бути оскаржена протягом 5 днів з дня її оголошення до Вінницького апеляційного суду.
Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Оскарження ухвали суду не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1