Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 499/913/19
Номер провадження: 1-кп/511/50/20

21.07.2020 року Роздільнянський районий суд Одеської області в складі:
головуючого судді - ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5

потерпілого- ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Роздільна Одеської області клопотання прокурора про подовження запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0000178 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 21.08.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинені злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України,

ВСТАНОВИВ :

В провадженні Роздільнянського районного суду Одеської області перебуває кримінальне провадження №0000178 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 21.08.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинені злочинів, передбачених ч.2 ст.121 КК України.

Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання відповідно до якого вважав необхідним продовжити строк тримання обвинуваченого ОСОБА_4 терміном на 60 днів на період судового розгляду справи, мотивуючи його тим, що ОСОБА_4 звинувачується у вчиненні тяжкого злочину,в результаті якого настала смерть потерпілого. За вчинення вказаного кримінального правопорушення передбачена міра покарання до 10 років позбавлення волі. Ризики повторного вчинення злочинів, а також можливості ухилитися від явки до суду, на теперішній час не відпали.

Потерпілий ОСОБА_6 просив відмовити в задоволенені клопотання прокурора та змінити запобіжний захід обвинуваченому на домашній арешт.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 заперечував проти продовження строку тримання під вартою, вважає клопотання передчасним та просив змінити запобіжний захід на захід у вигляді домашнього арешту, мотивуючи свої вимоги тим, що не має підстав для тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_4 , повністю підтримав клопотання захисника та потерпілого та просив застосувати до нього міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, зобов`язувався з`являтися на всі виклики суду .

Заслухавши думку прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого , суд прийшов до висновку, що клопотання прокурора належить задовольнити, а обвинуваченому належить продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою виходячи з наступного.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком понад п`ять років.

Так відповідно до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам зокрема переховуватися від органів досудового розслідування та /або суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, міцність соціальних зв`язків, репутацію обвинуваченого, наявність судимостей, постійного місця роботи.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 звинувачується у вчиненні тяжкого злочину проти життя та здоров`я людини, а тому суд має право на підставі п.4 ч.2 ст.183 КПК України обрати відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Суд вважає, що обрання саме такого виду запобіжного заходу як тримання під вартою ОСОБА_4 відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується обвинуваченому і враховуючи дані про його особу не дасть можливості обвинуваченому зокрема під час слухання справи у суді перешкоджати інтересам правосуддя шляхом ухилення обвинуваченого від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Наявні наведені ризики є дійсними та триваючими, і вони виключають на даний час можливість зміни міри запобіжного заходу щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , а відтак підстави для продовження запобіжного заходу - тримання під вартою , не відпали, стан здоров`я обвинуваченого не перешкоджає перебуванню у місці попереднього ув`язнення, а інші альтернативні запобіжні заходи, крім застави не в змозі гарантувати належну поведінку обвинуваченого.

Крім цього, згідно обвинувального акту по даному кримінальному провадженню від насильницької смерті померла потерпіла ОСОБА_7 , мати обвинуваченого, а тому головна мета такого розслідування полягає у забезпеченні ефективного виконання положень національного законодавства, яке охороняє право на життя. Будь-який недолік у розслідуванні, який підриває його здатність встановити причину смерті або винних осіб, ставитиме під сумнів дотримання цього стандарту (рішення у справі «Гонгадзе проти України»).

Тому вважає, що продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого є виправданим заходом, оскільки цього вимагає справжній інтерес суспільства, який незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважає інтереси забезпечення права на свободу.

Обраний відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід з урахуванням його тривалості у співвідношенні із тяжкістю обвинувачення на даний час не виходить за межі розумного строку.

Суду не надано жодного документа про його офіційне місце роботи ( працевлаштування ) , його місце проживання , ( проживає не за місцем реєстрації) , про його сімейний стан (офіційно не одружений, співмешкає ) та майновий стан (відомості про майно - будинок або квартиру відсутні), офіційно не працевлаштований, наявність утриманців (відсутні), суд вважає, що тільки ризики передбачені ст.177 ч.1 п.3, а саме можливість впливати на свідків є підставою для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Застосування інших запобіжних заходів не забезпечить на думку суду його належну поведінку.

Таким чином, виходячи з положень ст.ст. 177, 178, 183, 194 КПК України, ст.ст. 5,6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та враховуючи матеріали обвинувального акту, які свідчать, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки обвинуваченого ОСОБА_4 під час розгляду справи, суд приходить до висновку, що обвинуваченому необхідно продовжити строк тримання під вартою на 60 днів.

Між тим, відповідно до ч.3 ст. 187 КПК України суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбачених цим кодексом.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому розмір застави.

Відповідно до ч.4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення (в даному випадку настала смерть людини), майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу.

Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи матеріальне становище обвинуваченого, який зі слів самого обвинуваченого отримував дохід щомісяця в розмірі 6500 -7000 грн , тяжкість кримінального правопорушення, за яким він підозрюється, позицію потерпілого , суд вважає за необхідне визначити заставу в 35 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2027.00 гривен х 35 =70945 ,00 гривень ), оскільки внесення застави саме в такому розмірі на думку суду може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків. Розмір застави судом визначено з самої тяжкості кримінального правопорушення в якому обвинувачується обвинувачений та з врахуванням майнового стану ( доказів сутєвої зміни не надано) та того, що обвинувачений працював по найму до затримання. Вчинено тяжкий злочин.

Суд зазначає, що відповідно до рішень ЄСПЛ , судом визначено альтернативний запобіжний захід з врахуванням всіх чинників.

Окрім цього, застосовуючи щодо обвинуваченого альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений на період дії ухвали, вважає за необхідне покласти наступні обов`язки: прибувати на виклики до суду не відлучатися за межі Іванівського району без дозволу прокурора або суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи. Таким чином суд задовольняє клопотання захисника частково, обираючи альтернативний запобіжний захід, обвинуваченому. На думку суду запобіжний захід домашній арешт не забезпечить належну поведінку обвинуваченого, а тому в цій частині необхідно відмовити. .

Відповідно до ч.4 ст. 202 КПК України обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

На підставі викладеного і керуючись ст. 177, 178, 183, 194, 331 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 - задовольнити.

В задоволенні клопотання захисника та потерпілого про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту обвинуваченому ОСОБА_4 - відмовити.

Продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, - у вигляді тримання під вартою в Одеській установі виконання покарань УДПСУ України в Одеській області № 21 на строк 60 (шістдесят) діб з 21.07.2020 року до 18.09.2020 року включно.

Одночасно визначити розмір застави у межах 35 ( тридцяти п.яти ) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 70945 , 00 грн. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 після внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до суду , не відлучатися за межі Іванівського району Одеської області без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити по 18.09.2020 року включно.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі "Одеського слідчого ізолятора" (СІЗО № 21).

У разі внесенні застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_4 важається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Копію ухвали направити в Одеську установу виконання покарань УДПСУ України в Одеській області № 21 - для виконання, прокурору Роздільнянського місцевої прокуратури, ОСОБА_4 - для відома.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду в 5 денний термін.

Головуючий суддя: ОСОБА_1