Справа №639/3558/20
Провадження №1-кс/639/2536/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2020 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Харкова Васильєва Н.М., за участю секретаря Погрібняк А.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 Касьяненка Я.М. про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 Касьяненка Я.М. про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного 18.03.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000187 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 307 КК України.

Мотивоване клопотання тим, що в провадженні СВ Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження № №0000187 від 18.03.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 307 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Новобаварським відділом Харківської місцевої прокуратури №2.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , через інтернет магазин за допомого телеграм каналу « ІНФОРМАЦІЯ_2 » у мобільному додатку «Telegram», в безконтактний спосіб, здійснює збут наркотичних засобів за грошову винагороду, шляхом залишення для покупців наркотичного засобу, так званих «закладок» у спеціальних схованках в громадських місцях.

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 13.10.2020 надано дозвіл на проведення обшуку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , з метою відшукання та вилучення наркотичних засобів, психотропних речовин, а також речовин, які використовуються при їх виготовленні та прекурсорів обіг яких заборонений на території України, що є предметами злочину, передбаченого ч.1 ст.307 КК України, грошових коштів, отриманих в результаті збуту наркотичних засобів та психотропних речовин, банківської картки АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_1 на яку здійснювалось перерахування грошових коштів, отриманих від збуту наркотичних засобів та психотропних речовин, контакти осіб у яких ОСОБА_1 купує та кому збуває вказані речовини, а також електронні носії інформації, які використовують як знаряддя незаконної діяльності у сфері збуту наркотичних засобів та психотропних речовин.

Під час досудового розслідування даного кримінального провадження, 16.10.2020 за місцем мешкання ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено речовину зеленого кольору рослинного походження, пластикову пляшку з обрізаним дном, на якій міститься нашарування в районі горловини речовини коричневого кольору невідомого походження, а також металевий наперсток з речовиною невідомого походження в середині.

Вказані речі (предмети) належать на праві власності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою АДРЕСА_1 , про що свідчить факт їх вилучення під час проведення обшуку за місцем його мешкання.

Прокурор зазначає, що повернення вилучених у ОСОБА_1 речей та предметів призведе до неможливості проведення слідчих дій із вказаним об`єктом, а саме, огляду предметів, а також проведення судової експертизи дослідження матеріалів, речовин і виробів за експертною спеціальністю 8.6 «Дослідження наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів». Відтак, повернення вилученого майна негативно вплине на встановлення усіх обставин вчиненого злочину та кола осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення.

Тому звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що вказано у ст. 170 КПК України.

У судове засідання прокурор не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності, вказав, що підтримує подане клопотання в повному обсязі та просить його задовольнити.

Власник майна ОСОБА_1 в судове засідання також не з`явився, повідомлявся судом належним чином, причини неявки суду не повідомив, що відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України не є перешкодою для розгляду клопотання.

Перевіривши доводи поданого клопотання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Судовим розглядом встановлено, що в провадженні Новобаварського ВП ГУ НП в Харківській області перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР 18.03.2020 року за №0000187 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 307 КК України.

Під час досудового розслідування даного кримінального провадження, 16.10.2020 за місцем мешкання ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено речовину зеленого кольору рослинного походження, пластикову пляшку з обрізаним дном, на якій міститься нашарування в районі горловини речовини коричневого кольору невідомого походження, а також металевий наперсток з речовиною невідомого походження в середині.

Вказані речі (предмети) належать на праві власності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою АДРЕСА_1 , про що свідчить факт їх вилучення під час проведення обшуку за місцем його мешкання.

Постановою слідчого від 16.10.2020 вищевказані вилучені речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000187 від 18.03.2020 року.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

За змістом п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, зокрема підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів (п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України), у цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Стороною обвинувачення доведено, що вилучені речі мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину та відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення в цій частині довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Таким чином без накладання арешту на вищевказане майно в подальшому воно може бути приховане, знищене або передано третім особам, з метою ухиляння від притягнення до кримінальної відповідальності, накладення арешту на вилучене майно необхідно з метою забезпечення збереження речового доказу, у зв`язку з чим клопотання прокурора про арешт майна є законним, обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 132, 167-175 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 Касьяненка Я.М. про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на вилучені 16.10.2020 під час проведення обшуку за адресою АДРЕСА_1 , пластикову пляшку з обрізаним дном, на якій міститься нашарування речовини коричневого кольору невідомого походження, а також металевий наперсток з речовиною невідомого походження в середині, які належать на праві власності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою АДРЕСА_1 , шляхом позбавлення права на їх відчуження, розпорядження та користування.

Виконання ухвали покласти на прокурора Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 Касьяненка Я.М.

Копії ухвали вручити прокурору Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 Касьяненку Я.М. та власнику майна.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя Н.М. Васильєва