Справа № 624/644/20
провадження № 1-кс/624/147/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 вересня 2020 року слідчий суддя Кегичівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Кегичівського відділу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000008 від 14.09.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,

В С Т А Н О В И В:

У провадження слідчого судді надійшло клопотання прокурора Кегичівського відділу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна, відповідно до якого перед судом поставлено питання про накладення арешту, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна на речові докази по кримінальному провадженню, зареєстрованому в ЄРДР за №0000008 від 14.09.2020 за ч.1 ст.309 КК України: десять сухих гілок з листям, зеленого кольору, рослинного походження, зовні схожі на рослини коноплі (канабіс), які упаковано до білого полімерного мішка та опечатано паперовою биркою з підписами понятих та учасниками вилучені під час огляду, а також визначення місцем зберігання зазначених предметів та речей (речових доказів) Кегичівське відділення поліції Сахновщинського відділу поліції ГУ НП в Харківській області.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 14.09.2020 до чергової частини Кегичівського ВП Сахновщинського ВП ГУ НП в Харківській області надійшов рапорт від інспектора ГРПП ОСОБА_4 про те, що 14.09.2020 під час виїзду за адресою: АДРЕСА_1 за матеріалом зареєстрованим в ЖЄО Кегичівського ВП №1774 від 14.09.2020 за фактом домашнього насилля громадянином ОСОБА_5 , було виявлено 10 сухих гілок, зеленого кольору, рослинного походження, зовні схожі на рослини коноплі, які зберігалися на території подвір`я домоволодіння за вищевказаною адресою.

Відомості про кримінальне правопорушення, передбачені ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до вимог ч. ч. 1, 4 ст. 214 КПК України внесено уповноваженою особою на здійснення досудового розслідування кримінальних проступків інспектором ГРПП Кегичівського ВП Сахновщинського ВП ГУ в Харківській області майором поліції ОСОБА_4 , до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000008 від 14.09.2020. Попередня правова кваліфікація визначена за ч. 1 ст.309 КК України.

14.09.2020 на території домоволодіння, що належить ОСОБА_6 та розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , в якому фактично проживає її син ОСОБА_5 за її письмовим дозволом було проведено огляд місця події в ході якого виявлено та вилучено: десять сухих гілок з листям, зеленого кольору, рослинного походження зовні схожі на рослини коноплі (канабіс), які упаковано до білого полімерного мішка та опечатано паперовою биркою з підписами понятих та учасниками, який направлено на зберігання до Кегичівського ВП Сахновщинського ВП НП в Харківській області. Ці рослини 14.09.2020 визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Разом з цим виникла необхідність у накладенні арешту на ці речові докази, так як в матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх обґрунтованих підстав вважати, що все вищевказане майно є предметом правопорушення передбаченого ч.1 ст.309 КК України, і тому має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні.

Для забезпечення мети досудового розслідування, встановлення істини у кримінальному провадженні, здобуття фактичних даних, на підставі яких можливо встановити наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають суттєве значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. З метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна, виникла необхідність накласти арешт на вищевказане майно.

Прокурор вважає, що матеріали провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а причетність осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування до об`єкту кримінального правопорушення заходів забезпечення кримінального провадження, а саме арешт майна, а наслідки від вжиття такого заходу забезпечення для інших осіб є розумні та співрозмірні обмеженням права власності завданням кримінального провадження.

Прокурор в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду клопотання повідомлялась своєчасно та належним чином, причину неявки суду не повідомила, натомість надала через канцелярію суду заяву про розгляд клопотання без участі прокурора.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

В судовому засіданні досліджені всі надані докази: витяг з ЄДРДР, копії: рапорту, доручення, повідомлення про початок досудового розслідування, розписки ОСОБА_6 , протоколу огляду місця події, постанови про визнання речовими доказами, постанови про призначення судової експертизи, протоколів допиту свідків.

Дослідивши докази, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного:

Згідно з ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно до положень ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Пунктом 1 ч. 2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

В даному випадку завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення. Метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

В ст.100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст.170-174 КПК України.

У відповідності до ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно з ч.ч.1,2 ст.100 КПК України, речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166,170-174 цього Кодексу. Речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Враховуючи, що клопотання прокурора подане з передбачених законом підстав та у встановленому законом порядку, за формою і змістом відповідає чинному КПК України, беручи до уваги проаналізовані обставини та те, що прокурором наведено та надано докази «поза розумним сумнівом» щодо наявності підстав для накладення арешту на майно в порядку, передбаченому главою 17 КПК України, зокрема, на десять сухих гілок з листям, зеленого кольору, рослинного походження, зовні схожі на рослини коноплі (канабіс), які упаковано до білого полімерного мішка та опечатано паперовою биркою з підписами понятих та учасниками вилучені під час огляду, так як наявні підстави вважати, що дані речові докази є предметом кримінального правопорушення, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 100, 131, 132, 167,170-173,175,309 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Кегичівського відділу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000008 від 14.09.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на речові докази по кримінальному провадженню, зареєстрованому в ЄРДР за № 0000008 від 14.09.2020 за ч.1 ст.309 КК України: десять сухих гілок з листям, зеленого кольору, рослинного походження, зовні схожі на рослини коноплі (канабіс), які упаковано до білого полімерного мішка та опечатано паперовою биркою з підписами понятих та учасниками вилучені під час огляду, шляхом заборони користуватися, розпоряджатися та відчужувати вказані речові докази.

Арештовані речові докази: десять сухих гілок з листям, зеленого кольору, рослинного походження, зовні схожі на рослини коноплі (канабіс), які упаковано до білого полімерного мішка та опечатано паперовою биркою з підписами понятих та учасниками вилучені під час огляду - передати на зберігання до камери зберігання речових доказів Кегичівського відділення поліції Сахновщинського відділу поліції ГУ НП в Харківській області.

Ухвала підлягає негайному виконанню прокурором після її оголошення.

Скасування арешту майна здійснюється в порядку, передбаченому ст. 174 КПК України.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції

Слідчий суддя ОСОБА_1