Справа № 646/189/20
№ провадження 1-кс/646/1720/2020
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27.07.2020 м. Харків
Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000241 від 28.11.2020,-
ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 звернулася до суду з клопотанням, в обґрунтування якого зазначила, що у провадженні слідчого відділу Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000241 від 28.11.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України. Під час досудового розслідування встановлено, що службові особи Департаменту житлового господарства Харківської міської ради шляхом зловживання своїм службовим становищем, діючи за попередньою змовою з службовими особами КП «ХРБП», КП`Жилкомсервіс» вчинили розтрату комунального майна, чим завдали матеріальної шкоди охоронюваним законом інтересам територіальної громади м.Харкова в особливо великих розмірах, тобто вчинили злочин, передбачений ч.5 ст.191 КК України. Слідчий зазначила, що 23.07.2020 на підставі ухвали слідчого судді Червонозаводського районного суду м.Харкова від 09.07.2020 проведено обшук у приміщенні, правокористувачем якого є КП «Харківське будівельно-ремонтне підприємство» за адресою: м.Харків, вул.Рибалка,45-б, в ході якого було вилучено документацію. 24.07.2020 вищеввказані вилучені під час обшуку документи визнані речовими доказами у кримінальному провадженні Слідчий суддя, вивчивши клопотання з додатками, приходить до висновку про необхідність повернути клопотання прокурору, виходячи з наступного. Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Відповідно до положень ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. Однак, слідчим не конкретизовано у клопотанні, яке саме значення мають ці документи для даного кримінального провадження. Крім того, в клопотанні слідчий посилається на те, що вилучені під час обшуку документи та системні блоки мають значення для встановлення істини у кримінальному провадженні, проте, відповідно до переліку вилученого майна, зазначеного у протоколі обшуку та в прохальній частині клопотання, системні блоки під час проведення обшуку не вилучалися. Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. З урахуванням викладеного, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення вказаних недоліків. На підставі викладеного і керуючись ст. ст.7,171,172,309,372 КПК України,-
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000241 від 28.11.2020- повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків. Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя ОСОБА_1