Провадження №1-кс/932/6364/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2020 року м.Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого СВ Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 яке погоджене із прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000590 від 10.09.2019 за ч.3 ст.190, ч.3 ст.358 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

18.11.2020 слідчий, за погодженням із прокурором, звернувся до слідчого судді із клопотанням про арешт будинку, який належить ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 .

Клопотання мотивує тим, що в межах кримінальному провадженні №0000590 від 10.09.2019 за ч.3 ст.190, ч.3 ст.358 КК України встановлено, що невстановлена особа, з метою заволодіння чужим маном шляхом обману, а саме домоволодінням за адресою: АДРЕСА_1 , надала приватному нотаріусу завідомо підроблений договір купівлі-продажу №3-583 від 26.03.1992 (покупець ОСОБА_5 , продавці ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ). Як вбачається з відповіді Державного нотаріального архіву Дніпропетровської області, згідно Реєсру реєстраційний номер 3-538 був використаний нотаріусом за іншою датою та була вчинена інша дія, від іншої особи, 26.03.1992 була вчинена інша дія, від іншої особи, за вказаний період договорів між сторонами ОСОБА_7 , ОСОБА_6 та ОСОБА_5 не укладалося.

Слідчий, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце судового засідання, на розгляд клопотання не з`явився, причин не повідомив.

За клопотанням слідчого клопотання розглянуто без виклику власника майна на підставі ч.2 ст.172 КПК України.

З підстав, визначених другим реченням ч.4 ст.107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Ознайомившись із клопотанням, дослідивши надані докази вважаю, що клопотання не підлягає до задоволення.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

У відповідності до приписів пунктів 14 та 15 Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення при внесенні до Реєстру відомостей про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (фабули), в обов`язковому порядку відображаються дата, час, адреса, місце, спосіб, знаряддя, засоби та інші особливості вчинення кримінального правопорушення, розмір збитків, прізвище фізичної особи (осіб) або дані про юридичну особу (осіб), яка (які) є потерпілою (потерпілими), дані про осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, інші необхідні відомості. Відомості, невідомі на час реєстрації кримінального правопорушення, вносяться до Реєстру після їх встановлення відповідно до порядку, визначеного главою 8 цього розділу.

Із долученого витягу з ЄРДР вбачається що до Реєстру 10.09.2019, при самостійному виявленні прокурором кримінального правопорушення, внесено загальне формулювання про подання завідомо підроблених документів та заволодіння майном без зазначення вказаних вище вимог.

Відтак неможливим і ідентифікація поданого клопотання із кримінальним провадження №00590.

Крім того Вказуючи про шахрайство, вчинене у великих розмірах, або шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, слідчий не вказує та не доводить наявність потерпілого (особи, майном якої заволоділи), розмір майна та/чи застосування незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки.

Вказуючи про подання завідомо підробленого документу, хоча підроблення договору й мотивовано, слідчий не мотивує наявність кваліфікуючих ознак, визначених ч.3 ст.358 КК України (вчинення повторно або за попередньою змовою групою осіб).

Крім того, в межах кваліфікації за ст.358 КК України об`єктом злочину може бути встановлений законодавством порядок ведення, обігу і використання офіційних та деяких приватних документів, а не нерухоме майно.

Також звертаю увагу, що слідчим не вказано джерела отримання документів, що долучені до клопотання.

Слідчий суддя звертає увагу, що арешт майна за відсутністю передбачених для цього підстав може порушити право особи на вільне використання належного йому майна, що буде суперечити загальним засадам володіння особою майном, приписам національного законодавства та вимогам ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини (зокрема, справа «Баландіна проти України, «Батрак проти України», «Панов проти України»).

З огляду на наведене приходжу до висновку, що в задоволенні клопотання слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 233, 234, 237, 309, 372, 376 КПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджене із прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000590 від 10.09.2019 за ч.3 ст.190, ч.3 ст.358 КК України. про арешт будинку, який належить ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1