У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 жовтня 2020 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород клопотання слідчого слідчого відділу Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області рядового поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , в межах кримінального провадження №0002601 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 жовтня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця м.Ужгород, Закарпатської області, непрацюючого, розлученого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого та відносно якого скеровано до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області кримінальні провадження №0000205 від 05.06.2019, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України та кримінальне провадження №0001169 від 27.09.2018, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, ч. 5 ст. 185 КК України та ч. 5 ст. 186 КК України,
встановив:
Слідча слідчого відділу Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області рядовий поліції ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , звернулася до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, у межах кримінального провадження №0001169, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.10.2020 року.
В обґрунтування вимог клопотання слідча зазначила, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, а саме: носінні, зберіганні вогнепальної зброї (крім гладкоствольної мисливської), без передбаченого законом дозволу. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вчинив вказаний тяжкий злочин в той період коли відносно останнього було скеровано кримінальне провадження до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області кримінальнім провадження №0000205 від 05.06.2019, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України (№308/11526/19, суддя - ОСОБА_7 ) та кримінальне провадження №0001169 від 27.09.2018, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, ч. 5 ст. 185 КК України та ч. 5 ст. 186 КК України (№308/7626/19, суддя - ОСОБА_8 ) тобто належних висновків не зробив, а продовжив злочинну діяльність, що свідчить про небажання стати на шлях виправлення. Отже в даному випадку є обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто наявний ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України оскільки протягом нетривалого часу підозрюваний вчиняє ряд кримінальних правопорушень. Також, наявний ризик незаконного впливу на свідка, який наявний у кримінальному провадженні, оскільки з показів останнього слідує, що останні знайомі між собою досить тривалий час а тому є обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може наважитись та вдатись до протиправних дій, зокрема до свідків з метою зміни їх показів на свою користь, отже є наявні підстави щодо знищення речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, тобто ризик, передбачені п.3 ч.1 ст. 177 КПК України. Враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_5 не працює, характеризується негативно та може переховуватись від органів досудового розслідування, оскільки усвідомлює про неминучість покарання за вчинення тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 7-ми років, може незаконно впливати на свідка, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення та існує ризик його протиправної поведінки, у зв`язку з чим особисте зобов`язання, особиста порука підозрюваного, домашній арешт та застава будуть недостатньо ефективними запобіжними заходами для запобігання ризикам порівняно із взяттям під варту.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала з підстав, наведених у клопотанні, та просила його задовольнити. Вважає, що є достатньо підстав вважати, що підозрюваний буде продовжувати злочинну діяльність, обґрунтованість підозри повністю підтверджена доданими до клопотання матеріалами кримінального провадження.
Слідча під час судового засідання підтримала думку прокурора, просила задовольнити клопотання.
Захисник та підозрюваний, кожен зокрема, заперечили проти задоволення клопотання прокурора та просили застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, можливо домашній арешт в певний час доби. Захисник зазначив, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який просить застосувати до підозрюваного сторона обвинувачення є невиправдано суворим, оскільки прокурор не довів, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, та вважає, що не доведено, що більш м`які запобіжні заходи є недостатніми для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні про застосування запобіжного заходу. На думку захисника підозрюваного, причетність останнього до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України не встановлено, щодо наявності інших кримінальних проваджень відносно підозрюваного доказів не долучено, також не встановлено характеризуючих даних щодо підозрюваного, його сімейний стан. Крім того, захисник зазначив, що підозрюваний проживає разом з дружиною та трьома дітьми, двоє з яких неповнолітні, тобто має міцні соціальні зв`язки.
Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, приходжу до наступних висновків.
Слідчим суддею встановлено, що Ужгородським відділом поліції ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002601 від 25.10.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
Згідно протоколу затримання особи підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 25 жовтня 2020, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затриманий працівниками поліції в порядку ст. 208 КПК України, фактичний час затримання: 25.10.2020 року о 02 год. 30 хв.
25 жовтня 2020 року у відповідності до вимог ст.ст. 277, 278 КПК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
За ст. 131 КПК України запобіжний захід є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Згідно положень ст. 178 КК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Слідча у клопотанні та прокурор під час судового засідання вказували, що на розгляді в Ужгородському міськрайонному суді Закарпатської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000205 від 05.06.2019 року про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України. Окрім того, за твердженнями органу досудового розслідування відносно ОСОБА_5 Мукачівським міськрайонним судом Закарпатської області розглядається кримінальне провадження №0001169 від 27.09.2018 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, ч. 5 ст. 185 КК України та ч. 5 ст. 186 КК України.
Вказані обставини підозрюваним під час судового засідання не заперечувалися. При цьому, з метою встановлення об`єктивної істини у даній справі, слідчим суддею з електронної системи документообігу суду «Д-3» встановлено, що у провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області дійсно перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000205 від 05.06.2019 року про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України (справа №308/11526/20), який на даний час судом не розглянуто. Щодо іншого кримінального провадження відносно ОСОБА_5 даних в розпорядженні слідчого судді немає.
Також, під час судового засідання з`ясовано, що підозрюваному ОСОБА_5 ухвалою суду від 08.11.2019 року в межах кримінального провадження №0001169 від 27.09.2018 було змінено запобіжний захід з тримання під вартою на запобіжний захід у виді застави.
Згідно долученої довідки-характеристики від 25.10.2020 року, складеної заступником начальника Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області підполковником поліції ОСОБА_9 , громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за місцем проживання характеризується негативно, з сусідами стосунки не підтримує, неодноразово потрапляв у поле зору працівників правоохоронних органів, до адміністративної відповідальності не притягувався, на обліку в Ужгородському ВП ГУНП не перебуває.
Доказів щодо перебування на утриманні у підозрюваного дітей стороною захисту не надано, відтак твердження захисника про наявність міцних соціальних зв`язків підозрюваного слідчий суддя оцінює критично.
Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.
За злочин, передбачений ч.1 ст.263 КК України передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від трьох до семи років.
У відповідності до положень ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 відноситься до тяжкого злочину.
Дослідивши матеріали долучені до клопотання, а саме: протокол огляду місця події від 25.10.2020 року, протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 25.10.2020 року, протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 25.10.2020 року, протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 25.10.2020 року, протокол допиту свідка гр. ОСОБА_13 від 25.10.2020 року, протокол допиту свідка ОСОБА_14 від 25.10.2020 року, висновок експерта Закарпатського НДЕКЦ №1/487 від 25.10.2020 року вважаю обгрунтованість пред?явленої ОСОБА_5 підозри підтверджується, про що свідчать додані до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, які з достатньою імовірністю підтверджують існування «розумної підозри» щодо причетності особи до вчинення інкримінованого злочину, в межах розслідування якого ставиться питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які містяться в клопотанні слідчого, а документи, які містять такі дані, надані до суду разом з клопотанням. Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України. Більше того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182). Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення вказаного кримінального правопорушення, в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої підозри.
Отже, виконуючи вимоги законодавства, з врахуванням обставин, наведених у ст.178 КПК України, слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
Вирішуючи клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання лише у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, а також бере до уваги дані про особу підозрюваного, який раніше не судимий, проте в Ужгородському міськрайонному суді Закарпатської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно нього, за місцем реєстрації характеризується негативно, не працює.
Крім того, слідчий суддя враховує тяжкість покарання, що загрожує останньому в разі визнання винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, що хоча і не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте, в сукупності з наведеними вище обставинами суттєво збільшує ризик втечі, а тому враховується слідчим суддею при оцінюванні ризиків. Так, у справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року Європейським судом з прав людини зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.
Виходячи з наведеного, оцінюючи доводи слідчого та прокурора про необхідність обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою через наведені ризики, приходжу до висновку, що такі належним чином обґрунтовані, підтверджуються долученими до матеріалів справи доказами та самі по собі та у сукупності доводять обставини викладені у правовій позиції органу досудового розслідування. Слід також зазначити, що хоча тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, проте жодний більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не буде достатнім для запобігання вищевказаним ризикам, наявність яких доведена в судовому засіданні слідчим та прокурором.
Відповідно п. 3 абз.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства» від 25.04.2003 року № 4, запобіжні заходи застосовується за наявності підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений буде намагатись ухилятися від слідства або суду, перешкоджати встановленню істини по кримінальній справі або продовжити злочинну діяльність, а також для забезпечення виконання процесуальних рішень. Разом з тим взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом, у зв`язку з чим такий обирається лише за наявності підстав вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним, обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають норм КПК України, і його належної поведінки. В п. 13.3 вищевказаної Постанови роз`яснено, що обов`язковою умовою взяття під варту (виходячи з його правової природи) має бути обґрунтована впевненість судді в тому, що більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого.
Наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, про які зазначає слідча та прокурор, слідчий суддя вважає доведеними з підстав, наведених у клопотанні.
Зокрема, враховуючи стадію кримінального провадження існує великий ризик переховування від органів досудового розслідування і суду, та враховуючи негативні характрезуючі дані щодо особи підозрюваного, спосіб його життя, відсутність місця роботи, слідчий суддя вважає, що існує високий ризик того, що перебуваючи на волі, останній може вчинити новий злочин. Враховуючи суть повідомленої підозри, існує і ризик незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні.
Крім того, слід зазначити, що слідчому судді не надано відомостей, що за станом здоров`я підозрюваний не може утримуватися в умовах СІЗО.
Тому, для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків слід обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи можуть не запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК.
При цьому, підозрюваному може бути змінений запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в разі внесення застави, розмір якої визначений даною ухвалою.
В зв`язку із чим, вважаю за необхідне визначити розмір застави відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, виходячи із розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої на 01.01.2020 року 2102 грн. Враховуючи характеризуючи дані підозрюваного, вважаю, що сума у розмірі 30 прожиткових мінімумів, тобто 63060 грн. буде достатньою для внесення у якості застави.
Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що згідно з ст. 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 179, 182, 183, 193, 194, 196, 205, 309, 376 КПК України, слідчий суддя
постановив:
Клопотання слідчого слідчого відділу Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області рядового поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , в межах кримінального провадження №0002601 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 жовтня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 ,- задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця м.Ужгород, Закарпатської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів, а саме до 20 грудня 2020 року (включно).
Визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 , обов`язків передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України - в розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 63 060 (шістдесят три тисячі шістдесят) грн.
У разі внесення застави у вказаному розмірі покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора або суду на їх першу вимогу;
- не відлучатися за межі населеного пункту, в якому він проживає , без дозволу прокурора, слідчого або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.
Роз`яснити ОСОБА_5 , що у разі невиконання вищевказаних обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення.
Строк дії покладених на підозрюваного обов`язків визначити до 20 грудня 2020 року.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала підлягає до негайного виконання після її оголошення.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного
суду Закарпатської області ОСОБА_1