Справа № 646/4754/20
№ провадження 1-кс/646/1848/2020
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13.08.2020 м. Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання інспектора СД Основ`янського ВП ГУНП у Харківській області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000206 від 06.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
13 серпня 2020 року до суду надійшло клопотання інспектора СД Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури №5 ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000206 від 06.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, а саме: мобільного телефону марки Meizu M5C без сім карти, в чорному чохлі, який у ході огляду 10 серпня 2020 року добровільно видав ОСОБА_4 .
Слідчий суддя, дослідивши клопотання, приходить до висновку про необхідність повернути клопотання, виходячи з такого.
Статтею 40-1 КПК України передбачено, що дізнавач уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.
Порядок звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна передбачений ст.171 КПК України.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 171 КПК України, що є спеціальною нормою права, якою встановлюються особливості щодо подання клопотання про арешт майна, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися лише прокурор або слідчій за погодженим з прокурором.
Отже, приписами ч. 1 ст. 171 КПК України передбачено вичерпний перелік сторін кримінального провадження, які мають право звертатись до слідчого судді з відповідним клопотанням. Норми вказаної статті не наділяють інспектора СД (дізнавача) правом звертатись до суду з клопотанням про арешт майна.
Крім того, чинні норми КПК України не допускають проведення аналогій у правах та обов`язках між сторонами кримінального провадження, якщо це прямо не передбачено нормами КПК України.
Вимоги до клопотання про арешт майна передбачені положеннями ч.2 ст.171 КПК України, відповідно до якої у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
У матеріалах, доданих до клопотання про арешт майна, відсутній Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо реєстрації кримінального провадження, у рамках якого подано клопотання.
Також, звертаю увагу, що змінами, внесеними Законом України « Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення досудового розслідування окремих категорій кримінальних правопорушень» №2617-VIII, який набув чинність 1 липня 2020 року встановлений інший порядок щодо вирішення питання стосовно вилученого майна, передбачений приписами ст. 298-3 КПК України.
Так зі змісту ст. 298-3 КПК України слідує, що речі і документи, що є знаряддям та/або засобом вчинення кримінального проступку чи безпосереднім предметом посягання, виявлені під час затримання, особистого обшуку затриманої особи або огляду речей, вилучаються уповноваженою службовою особою Національної поліції, органу безпеки, органу, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, органу Державного бюро розслідувань.
Вилучені речі і документи зберігаються органом, що їх вилучив, до розгляду провадження про кримінальний проступок по суті в суді у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
У виняткових випадках вилучені речі і документи можуть бути повернуті володільцеві до розгляду провадження про кримінальний проступок по суті в суді. Залежно від результатів розгляду вилучені речі та документи у встановленому порядку конфіскують або повертають володільцеві, або знищують.
Про вилучення речей і документів складається протокол або робиться відповідний запис у протоколі про затримання.
Вилучені під час обшуку затриманої особи речі і документи, зазначені у частині першій цієї статті, визнаються речовими доказами, про що дізнавачем виноситься відповідна постанова, та приєднуються до матеріалів дізнання.
Крім того, п.5 ч.1 ст. 169 КПК України регламентує, що тимчасово вилучене майно повертається особі у якої воно вилучено за вироком суду у кримінальному провадженні щодо кримінального проступку.
Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
З урахуванням викладеного, клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170, 171, 172 КПК України,суддя -

УХВАЛИВ:
Клопотання інспектора СД Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000206 від 06.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, - повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.
Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1