Провадження №: 1-кс/752/9700/20
У Х В А Л А
Досудовим розслідуванням установлено, що службові особи групи компаній «УкрБуд» з метою заволодіння чужим майном шляхом зловживання своїм службовим становищем створили низку суб`єктів господарювання для проведення будівельно-монтажних робіт на території міста Києва для чого залучили кошти інвесторів під виглядом реалізації об`єктів нерухомості, щодо яких, контролюючими органами були прийняті рішення про заборону будівництва.
Групою компаній «УкрБуд», для отримання коштів інвесторів створено фонд фінансування будівництва ТОВ «ФК «Житло-Капітал» (35393445) та низку пов`язаних з ним підприємств ТОВ «КТК-Груп» (35084566), ТОВ «ФК «Укрпереказ» (35087174), ТОВ «Каса Народної допомоги» (36284115), ТОВ «ФК «Нерухомість-Інвест» (40252414), які акумулювали кошти інвесторів на своїх розрахункових рахунках.
При цьому, частину накопичених, переліченими товариствами, коштів, у 2016-2020 роках було виведено під виглядом оплати за договорами цивільно правового характеру та надання фінансової допомоги, на пов`язаних фізичних осіб, а саме: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 .
Крім того, ТОВ «Північно-український будівельний альянс» (35129952), протягом 2019-2020 років, отримав значну суму бюджетних коштів для здійснення будівництва житла військовослужбовців та будівництва Шулявського моста.
За наслідками проведеного аналізу було встановлено, що у 2019 році ТОВ «Північно-український будівельний альянс» (35129952) перерахувало на ТОВ «Тройберг ЛТД» (41123047), яке має ознаки фіктивності або створеного з метою прикриття незаконної діяльності, понад 70 млн. грн.
У свою чергу, з метою подальшого виведення коштів у тіньовий сектор економіки ТОВ «Тройберг ЛТД» (41123047) здійснено низку безтоварних операцій з ТОВ «Бельмонд Торг» (42150354) та ТОВ «Рубикон Груп» (42475222), які зареєстровані у місті Северодонецьк, Луганської області.
Окрім наведених вище фактів встановлено підконтрольні ОСОБА_9 суб`єкти господарювання, які також залучалися для виведення коштів, а саме: ТОВ «Будінпроект» (40026438), ТОВ «Будівельний розвиток міста» (41246595), ТОВ «Білдінг прогрес сіті» (41141396), ТОВ «КАНТРІ БУД» (41272173), ТОВ «А.М. Оптіма Груп» (41451153), ТОВ «Артеміда-2018» (42250183).
Відповідно до розробленої схеми ТОВ «Укрбуд Девелопмент», з метою легалізації нежитлових приміщень придбаних за рахунок коштів отриманих злочинним шляхом, виступаючи іпотекодавцем 19.02.2020 уклало договір іпотеки №34 з іпотекодержателем ТОВ «Фінансова компанія Арагон», предметом договору іпотеки було часткове. Після чого 29.09.2020 на підставі договору про відступлення права вимоги, іпотекодержателя ТОВ «Фінансова компанія Арагон» змінено на іпотекодержателя ТОВ Фінансова компанія «Віртуоз».
В той же день, 29.09.2020 ТОВ Фінансова компанія «Віртуоз» уклало ряд договорів купівлі продажу нежитлових приміщень з ТОВ «Кілментон», яке також являється підконтрольним організаторам злочинної схеми, у результаті чого за останнім товариством зареєстровано право власності на приміщення, які фактично належали ТОВ «Укрбуд Девелопмент»: - Договори купівлі продажу №887 від 29.09.2020 на нежитлові приміщення.
Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна сформованого від 01.12.2020 встановлено, що об`єкт нерухомого майна:
Також, досудовим слідством встановлено, що фігурантами кримінального провадження шляхом штучного невиконання умов договору іпотеки та фіктивного продажу приміщення підконтрольному підприємству, вчинено дії направлені на легалізацію приміщення, придбаних за рахунок коштів отриманих злочинним шляхом.
З метою збереження речових доказів, а також запобігання можливості його відчуження, слідчий просить накласти арешт на майно, зазначене у клопотанні.
Також, слідчий у клопотанні просить розглянути клопотання без виклику власників майна, посилаючись на ч. 2 ст. 172 КПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Слідчий в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання в його відсутність.
У зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі та на підставі ч.4 ст.107 КПК України фіксування кримінального провадження в суді за допомогою технічних засобів не здійснюється.
Вивчивши клопотання, та матеріали, якими воно обгрунтовується, прихожу до наступних висновків.
Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно ж до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт на майно накладається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Речовими доказами згідно ч. 1 ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Так, в судовому засіданні слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт майна подано, у відповідності до ст. 170 КПК України, оскільки останнє містить в собі критерії визначені ч. 2 цієї статті Кодексу.
При цьому, слідчим суддею шляхом дослідження матеріалів провадження у порядку ст. 94 КПК України встановлено, що таке майно дійсно відповідає критеріям ст. 98 вказаного Кодексу, тобто існує дійсна сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Саме клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України.
Зазначене у клопотанні майно відноситься до видів передбачених Главою 17 Розділу ІІ КПК України, на які може бути накладено арешт.
При цьому, слідчим суддею не встановлено, що клопотання суперечить вищезазначеним вимогам КПК України, тобто не містить правових підстав для арешту майна, достатності доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, вказівки на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження або не є пропорційним, тобто не відповідає тяжкості правопорушення і становитиме особистий і надмірний тягар для володільця майна.
За таких обставин, слідчий суддя, враховуючи правову підставу для арешту майна; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню та, вважає за необхідне застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, тобто такий спосіб арешту майна, який не призведе до наслідків, які суттєво позначаються на інтересах осіб та накласти арешт саме на підставі ч. 2 ст. 170 КПК України, оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти з дотриманням відповідних положень національного законодавства та принципів верховенства права.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1-29, 131-132, 170-173, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий судя
Клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно задовольнити.
Ухвала виконується слідчим, прокурором негайно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: