Справа № 632/1224/20
провадження № 1-кп/632/114/20

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2020 року м. Первомайський

Первомайський міськрайонний суд Харківської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

учасників судового провадження: прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , потерпілого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Первомайський Харківської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

якому висунуто обвинувачення у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Первомайського міськрайонного суду Харківської області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000288 від 05 червня 2020 року щодо ОСОБА_4 , якому висунуто обвинувачення у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Під час судового розгляду прокурором ОСОБА_3 заявлено клопотання про продовження щодо обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з огляду на те, що на даний час судовий розгляд кримінального провадження не завершено, ризики, передбачені п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які зокрема були враховані слідчим суддею при обранні запобіжного заходу, не зменшились і не зникли. Так, обвинувачений ОСОБА_4 може переховуватись від суду, оскільки розуміючи тяжкість кримінального покарання за вчинений злочин може залишити місце свого мешкання, у тому числі шляхом виїзду за межі району, області, враховуючи відсутність стійких соціальних зв`язків. Також свідки та потерпілий проживають в одному населеному пункті з обвинуваченим, у минулому були друзями, що свідчить про наявність ризику впливу обвинуваченого на учасників кримінального провадження.

Прокурор зазначає, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, та не зможуть забезпечити виконання обвинуваченим ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків.

Обвинувачений ОСОБА_4 не заперечував проти розгляду клопотання прокурора за відсутності його захисника, який хворіє, зазначивши що від органів досудового розслідування не переховувався і не має наміру переховуватися у майбутньому, також не має наміру незаконно впливати на потерпілу і свідка та вчиняти кримінальні правопорушення.
Захисник ОСОБА_6 у судове засідання не з`явився, повідомив про свою хворобу та неможливість присутності під час розгляду клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою його підзахисному.
Потерпілий наполягав на продовженні строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 .
Згідно із ч. 3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Відповідно до ч. 2 ст. 46 КПК України неприбуття захисника для участі у проведенні певної процесуальної дії, якщо захисник був завчасно попереджений про її проведення, і за умови, що підозрюваний, обвинувачений не заперечує проти проведення процесуальної дії за відсутності захисника, не може бути підставою для визнання цієї процесуальної дії незаконною, крім випадків, коли участь захисника є обов`язковою.

Згідно із ч. 1 ст. 52 КПК України участь захисника є обов`язковою у кримінальному провадженні щодо особливо тяжких злочинів.

Разом з цим, обвинуваченому ОСОБА_4 висунуто обвинувачення, у вчиненні тяжкого злочину.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, а також думку обвинуваченого, який не заперечував проти розгляду клопотання прокурора про продовження тримання під вартою за відсутності захисника ОСОБА_7 , який завчасно попереджений про розгляд клопотання, до суду не з`явився, оскільки хворіє та не може бути присутнім під час судового розгляду, суд доходить висновку про можливість розгляду зазначеного клопотання за відсутністю захисника обвинуваченого.

Заслухавши клопотання прокурора, з`ясувавши думки сторін кримінального провадження, суд доходить подальшого висновку.

Згідно із ч. 3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд, зобов`язаний встановити, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно із ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, 06 червня 2020 року ухвалою слідчого судді Первомайського міськрайонного суду Харківської області обвинуваченому ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, та у подальшому застосований до обвинуваченого запобіжний захід був продовжений судом, останній раз - до 29 жовтня 2020 року, включно.

Підставою для обрання запобіжного заходу та продовження строку тримання під вартою стали зокрема достатні підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від слідства та суду та незаконно впливати на свідків.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого, суд відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому, небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосудді може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи.

Так, матеріали справи свідчать, що обвинувачений раніше не судимий, є працездатним, однак офіційно не працював до затримання, не має законних джерел доходу, обвинувачуються у вчинені тяжкого злочину, даних про міцність соціальних зв`язків обвинуваченого у місці мешкання суду не надано. На сьогодні також не допитані свідки, які проживають в одному населеному пункті з обвинуваченим.

Вказані обставини, на думку суду, свідчать про продовження існування ризиків передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема можливість обвинуваченого переховуватися від суду, що може вплинути на своєчасність виконання процесуальних рішень суду та дотримання розумних строків судового розгляду та впливу на свідків у справі, які проживають в одному населеному пункті з обвинуваченим та є його друзями, що свідчить про наявність ризику впливу обвинуваченим на учасників кримінального провадження, зокрема шляхом фізичного чи психологічного тиску.

Разом з цим ризик впливу на потерпілого, на думку суду відсутній, оскільки останній під час допиту надав суду вільні пояснення, зокрема, заперечуючи наявність тиску на нього зі сторони обвинуваченого.

Отже, суд вважає, що з моменту обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та продовження йому 03 серпня 2020 року строку тримання під вартою до моменту вирішення вказаного клопотання, не змінилися обставини, які стали підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під варту та не змінилася обстановка, яка дає суду підстави вважати, що належну процесуальну поведінку обвинуваченого може забезпечити і більш м`який запобіжний захід.

Таким чином, з огляду на значимі для даного провадження обставини, враховуючи, окрім наявності даних про обґрунтованість підозри до ступеню необхідного для даної стадії судового процесу та наявності ризиків, передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, суд, оцінюючи в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим, відомості, що стосуються особи обвинуваченого ОСОБА_4 , відсутність жодних медичних документів, які б могли підтвердити неможливість тримання обвинуваченого під вартою, доходить висновку, що клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою підлягає задоволенню.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, суд не визначає обвинуваченому ОСОБА_4 заставу, оскільки він обвинувачується у вчиненні злочину, який спричинив тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами ст.ст. 176 - 178, 193, 194, 197, 314 - 316, 369 372 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Первомайської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_4 - задовольнити.

Запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», застосований відповідно до ухвали слідчого судді Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 06 червня 2020 року, продовжити по 28 листопада 2020 року, включно.

Копію ухвали вручити обвинуваченому та прокурору негайно після її проголошення, направити начальнику Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» для виконання, захиснику, до відома.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя:ОСОБА_1