справа № 274/5501/20
провадження № 1-кс/0274/1078/20
У Х В А Л А
Іменем України
17.08.2020 м. Бердичів
Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Бердичівського відділу поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором ОСОБА_4 , подане в рамках у кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000625 від 14.08.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, -
встановив:
Згідно поданого клопотання слідчий просить накласти арешт на автомобіль: марки «УАЗ» д.н.з. НОМЕР_1 всередині якого знаходиться деревина схожа на породу «дуб» в кількості чотири складометри, належного ОСОБА_5 , бензопилу «Зеніт» у корпусі зелено-сірого кольору з написом ВПЛ-455/32600 profi, серійний номер 003АВОК-12.18-0000131 належну ОСОБА_6 ..
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання не відповідає вимогам ст. 171 КПК України.
Згідно ч.1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу
Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.
Слідчим не додано документів, які підтверджують право власності ОСОБА_6 на майно, а саме бензопилу, що належить арештувати, не наведено конкретних фактів і доказів, що свідчили б про володіння, користування чи розпорядження нею ОСОБА_6 ..
В той же час в клопотанні не зазначено місце проживання, номери засобів зв`язку власника транспортного засобу автомобіля «УАЗ», та номерів засобу зв`язку ОСОБА_6 , який є власником бензопили, що унеможливлює його виклик в судове засідання.
За правилами ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Вирішення питання про арешт майна без повідомлення його власника без наявності для цього достатніх правових підстав є грубим порушенням права приватної власності.
Слідчим суддею встановлено, що слідчий просить накласти арешт на автомобіль: марки «УАЗ» всередині якого знаходиться деревина схожа на породу «дуб» в кількості чотири складометри та бензопилу «Зеніт» в межах кримінального провадження №0000625, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.08.2020 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 ч.1 КК України, проте у вказаному кримінальному провадженні підозра жодній особі не повідомлена, осіб, щодо яких здійснюється це кримінальне провадження не вказано.
Відповідно до ч. 1 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.
Згідно з ч. 2 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.
Стаття 64-2 КПК України є спеціальною нормою по відношенню до норм ст. 171 КПК України.
Враховуючи викладене, у зв`язку з тим, що в цьому кримінальному провадженні на час звернення до слідчого судді відсутні підозрювані, потерпілі та юридичні особи, щодо яких здійснюється провадження, майно, на яке слідчий просить накласти арешт, вважається майном третьої особи, а тому з клопотанням про його арешт, відповідно до ст. 64-2 КПК України, повинен звертатися виключно прокурор.
Звернення з клопотанням про арешт майна неналежною особою може в подальшому призвести до визнання доказів, отриманих в результаті проведення слідчих дій, недопустимими.
Відповідно до частини третьої статті 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
З огляду на викладене, клопотання слідчого СВ Бердичівського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні №0000625 від 14.08.2020 слід повернути для усунення недоліків.
Керуючись ст. ст. 98, 170, 171, 172 КПК України, слідчий суддя, -
п о с т а н о в и в:
Клопотання слідчого СВ Бердичівського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, внесене в кримінальному провадженні №0000625 від 14.08.2020 повернути для усунення недоліків.
Встановити строк для усунення зазначених недоліків, що не перевищує 72 години з моменту отримання копії повного тексту ухвали.
Після усунення недоліків сторона кримінального провадження не позбавлена права повторно звернутись з даним клопотанням до слідчого судді в загальному порядку.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1