Справа № 496/2146/20
Провадження № 1-кп/496/103/21
У Х В А Л А
21 січня 2021 року Біляївський районний суд Одеської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю: секретаря ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
потерпілих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
захисника ОСОБА_8 ,
обвинувачених ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Біляївка Одеської області клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_9 та клопотання захисника про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_9 та ОСОБА_10 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
На розгляді Біляївського районного суду Одеської області перебуває зазначене вище кримінальне провадження.
Прокурор надав до суду клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_9 строком на 60 днів. Своє клопотання обґрунтовує тим, що на даний час ризики, які враховувалися при обранні вказаного запобіжного заходу не відпали. Так обвинувачений може переховуватися від суду, не має міцних соціальних зв`язків, що може призвести до скоєння іншого злочину, та може випливати на свідків та чинити психологічний тиск на потерпілих.
Захисник та обвинувачений заперечували щодо вказаного клопотання прокурора, та подали до суду клопотання про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт. Своє клопотання обґрунтували тим, що потерпілі не мають претензій до обвинуваченого, а тому ризики вказані прокурором перестали існувати.
Потерпілі у судовому засіданні заперечувала проти клопотання прокурора та вважали за необхідне змінити запобіжний захід обвинуваченому, пояснивши що не мають до нього жодних претензій.
Прокурор вважав за можливе вирішити клопотання про зміну запобіжного заходу на розсуд суду.
Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши надані клопотання, суд дійшов до наступного.
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Враховуючи те, що обраний ОСОБА_9 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою спливає 23.01.2021 р., а до вказаного терміну судове провадження не може бути завершено, суд вважає з необхідне розглянути заявлені клопотання.
Згідно із ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини
Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Положеннями ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практикою Європейського суду з прав людини, передбачено, що обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родин й утриманців, наявність постійного місця роботи та репутацію обвинуваченого, його майновий стан та наявність судимостей, дотримання умов попередньо застосованих запобіжних заходів, розмір майнової шкоди та інше.
Статтею 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Так, рішенням ЄСПЛ у справі «Орловський проти України», засудженого за вчиненого ряду особливо тяжких злочинів, було встановлено порушення п.3 ст.5 Конвенції - право на судовий розгляд протягом розумного строку або на звільнення під час розгляду справи з гарантією явки в судове засідання.
Згідно рішень ЄСПЛ у справі «Панченко проти Росії» ризик втечі не повинен оцінюватися тільки на підставі суворості покарання, яке може слідувати; «Бегчіев проти Молдови» - ризик втечі повинен оцінюватися в світлі таких факторів, як характер людини, його моральні принципи, наявність місця проживання і роботи, сімейні узи, будь-які інші зв`язки з країною, в якій ведеться його переслідування; справа «Ньюмейстер проти Австрії» - ризик втечі неминуче знижується з плином часу, проведеного в ув`язненні; «Ідалов проти Росії», «Гаріцкі проти Польщі», «Храіді проти Німеччини», «Іліжков проти Болгарії» - серйозність майбутнього покарання є релевантною обставиною при оцінці небезпеки втечі обвинуваченого, сама по собі тяжкість звинувачення не може служити виправданням тривалого попереднього ув`язнення, що також знайшло своє відображення в рішенні Конституційного Суду України від 08 липня 2003 року № 14-рп/2003.
Таким чином, вислухавши думку учасників процесу, оцінивши в сукупності всі обставини справи, суд враховує, що ризики які враховувалися при обранні і продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зменшились. Так потерпілі при допиті пояснили, що не мають до обвинуваченого претензій і просять змінити йому запобіжний захід, що виключає ризик впливу на них. У судовому засіданні були дослідженні письмові докази та прокурор не наполягав на виклику свідків, що виключає ризик впливу на свідків.
Також потерпілі пояснили, що обвинуваченим були відшкодовані всі завдані збитки і обвинувачений не спричиняв їм тілесних ушкоджень та з його боку не було загрози здоров`ю та життю потерпілих.
З урахуванням вищевикладеного суд приходить до висновку про можливість змінити запобіжного заходу у відношенні обвинуваченого з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт з покладеними на нього обов`язками, передбаченим статтею 181 КПК України, строком на 2 місяці (60 діб).
Згідно до ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
З огляду на зазначенні обґрунтування, клопотання захисника обвинуваченого підлягає задоволенню, а клопотання прокурора, залишенню без задоволення.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 177, 181-184,193, 331, 371, 372, 376, 392 КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:
Відмовити у задоволені клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_9 .
Клопотання захисника про зміну запобіжного заходу задовольнити.
Змінити обвинуваченому ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 року запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши обвинуваченому залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 цілодобово.
Зобов`язати обвинуваченого ОСОБА_9 прибувати до суду за першим викликом прокурора та суду.
Встановити обвинуваченому ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк цілодобового домашнього арешту - 60 днів, з 21.01.2021 р. до 21.03.2021 р., включно.
Негайно звільнити обвинуваченого, ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з - під варти в залі суду.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_9 , що відповідно до ч.5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Виконання ухвали доручити органу Національної поліції за місцем мешкання обвинуваченого.
Ухвала підлягає негайному виконанню органом Національної поліції.
Органом національної поліції негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту і повідомити про це суд.
Копію ухвали суду вручити обвинуваченому та прокурору після її проголошення.
Продовжити ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Біляївський районний суд Одеської області протягом 7 днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3