Провадження №1-кс/932/5973/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2020 року м.Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 розглянувши клопотання прокурора Дніпропетровської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000661 від 19.10.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290, ч.4 ст.358 КК України, -

в с т а н о в и в:
До слідчого судді надійшло клопотання в якому слідчий просить накласти арешт на речовий доказ транспортний засіб «Опель Вектра» реєстраційний номер НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію та ключ від вказаного транспортного засобу, що вилучені18.10.2020.

Вивчивши клопотання, слідчий суддя прийшов до висновку, що воно не відповідає вимогам, які ставляться до даного виду клопотань, а тому підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків з наступних підстав.

Відповідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Разом з тим ч. 2 ст. 171 КПК України визначено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Також, згідно приписів ч.1 та ч.2 ст.168 КПК України тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч.3 ст.168 КПК України слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол, копія якого надається особі, у якої вилучено майно, або її представнику.

Прокурором до клопотання долучено протокол огляду місця події від 18.10.2020 згідно якого вилучено майно, про арешт якого просить прокурор. Проте такий протокол не підписано слідчим, який проводив огляд, а також експертом, який вказаний на першій сторінці протоколу.

Крім того, як у клопотанні, так і в долучених доказах відсутні вказівки на підстави проведення огляду транспортного засобу такі як: згода власника чи володільця майна або ухвала слідчого судді.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що клопотання подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, а тому клопотання підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись вимогами ст.ст. 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:
Клопотання прокурора Дніпропетровської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000661 від 19.10.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290, ч.4 ст.358 КК України - повернути прокурору Дніпропетровської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_2 для усунення недоліків, встановивши йому строк на їх усунення 72 (сімдесят дві) години з моменту отримання даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1