Справа № 754/9368/19
У Х В А Л А
Іменем України

30 липня 2020 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
розглянувши у судовому засіданні в м. Києві в приміщенні суду обвинувальний акт в кримінальному провадженні № 0001455 від 28.02.2019 року по обвинуваченню:
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Піддубне Великоновосельського району, Донецької області, громадянина України, українця, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого;
- за ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК України,
за участю сторони обвинувачення: прокурора - ОСОБА_4 ,
сторони захисту: обвинуваченого - ОСОБА_3 ,захисника - адвоката ОСОБА_5 ,
ВСТАНОВИВ:
В провадженні Деснянського районного суду м. Києва перебуває обвинувальний акт в кримінальному провадженні №0001455 відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК України.
В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 строку запобіжного заходу - тримання під вартою, та зазначив, обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_5 просив змінити ОСОБА_3 запобіжний захід з тримання під вартою на запобіжний захід не пов`язаний з ізоляцією від суспільства.
Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав думку свого захисника.
Суд, вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали кримінального провадження, вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен браги до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; ризик переховування від суду; можливість вчинення іншого правопорушення особою; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, рішення «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000 р.. рішення «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 р.).
У рішенні Європейського суду по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини зазначив, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилятись від слідства.
Суд вважає доцільним продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 виходячи з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, зокрема що обвинувачений може переховуватись від суду, про що свідчать такі обставини, як: тяжкість та підвищена суспільна небезпечність інкримінованого йому злочину, можливість незаконного впливу на потерпілих та свідків, не має міцних соціальних зв`язків, що може бути достатньою причиною разом з іншими для продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Таким чином, підстави, за яких судом було застосовано до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та обставини, які при цьому враховувались не змінились, а ризики не зменшились та є триваючими.
Враховуючи вищевикладене, а також відсутність підстав вважати, що інші, менш суворі запобіжні заходи можуть забезпечити виконання обвинуваченим ОСОБА_3 , покладених на нього процесуальних обов`язків, суд вважає необхідним продовжити раніше обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою в межах строків, встановлених ст. 197 КПК України.
На підставі викладеного та керуючись ст. 331 КПК України, суд, -
УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_4 задовольнити.
Запобіжний захід відносно обвинуваченого ОСОБА_3 у виді тримання під вартою в Державній Установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України продовжити на шістдесят днів до 27 вересня 2020 року включно.
Продовжити визначений ухвалою судді розмір застави у сумі 63060 грн. 00 коп. (п"ятдесят дві тисячі вісімсот шістдесят гривень), що становить 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої станом на 01 січня поточного року 2102 грн., яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: Отримувач: ТУ ДСАУ в м. Києві, Код , банк одержувача: Державна казначейська служба України м. Київ, рахунок отримувача UA1012089, код банку отримувача (МФО) 820172.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, якому доручене проведення досудового розслідування кримінального провадження, до суду, прокурора, не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_3 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 7 днів з дня її оголошення, а обвинуваченим - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.
Ухвала припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.

Суддя: