Номер провадження 1-кс/201/3827/2020
УХВАЛА
Іменем України

06 листопада 2020 року м. Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі скаргу ОСОБА_3 на постанову старшого слідчого першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 від 27 червня 2019 року про закриття кримінального провадження №0000084, внесеного до ЄРДР від 10 липня 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 367 КК України,

ВСТАНОВИВ:

03 листопада 2011 року ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська зі скаргою, в якій просить поновити їй строк на звернення до суду з даною скаргою та скасувати постанову старшого слідчого першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 від 27 червня 2019 року про закриття кримінального провадження №0000084, внесеного до ЄРДР від 10 липня 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 367 КК України.

В обґрунтування скарги зазначила, що постановою прокуратури Дніпропетровської область від 27 червня 2019 року закрите кримінальне провадження внесене до ЄРДР за №0000084 від 10 липня 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 367 КК України.

Вважає дану постанову незаконною, передчасною та такою що підлягає скасуванню з наступних підстав.

На переконання заявниці у вказаному кримінальному провадженні фактично немає дотримання вимог щодо всебічності та повноти дослідження у встановлені строки - немає законного результату й така навмисна неповнота вже тричі призвела до прийняття навмисно необґрунтованого рішення про закриття кримінального провадження. Обов`язкова перевірки не лише дотримання процесуального порядку закриття кримінального провадження, а й підстави його закриття повинні бути об`єктивними - усі злочини тривають, тому немає жодної об`єктивно законної підстави для закриття цієї справи й в апріорі бути не може не при яких обставинах.

Незаконне досудове розслідування з постановою про його закриття - слідчим прокурором навмисно не проведено необхідного та повного переліку слідчих дій, спрямованих на встановлення істини у справі, навмисно не зібрано доказів підтвердження наявності злочинів за ч. 1 ст. 367 КК України, іншими статтями.

Просила подану скаргу задовольнити.

Згідно ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

При цьому, поважність причин визначається слідчим суддею, судом у разі неможливості своєчасного подання скарги або іншого документа через стихійне лихо, катастрофу, хворобу, відрядження, трагічні та інші непередбачувані події в житті людини тощо.

Враховуючи вищевикладене, суддя слідчий приходить до висновку про поважність причин пропуску строку на подачу скарги та вважає за доцільне поновити цей строк.

Заявниця надала в судове засідання через канцелярію суду заяву про розгляд скарги без її участі, в якій вказала, що вимоги скарги підтримує, просить її задовольнити.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про дату, місце і час розгляду скарги був повідомлений належним чином.

Неявка прокурора не перешкоджає розгляду скарги, що відповідає положенням ч. 3 ст. 306 КПК України.

Ураховуючи неприбуття учасників у судове засідання для розгляду скарги, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування кримінального провадження за допомогою технічного засобу не здійснювалося.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали за скаргою, зіставивши доводи скарги з вимогами закону, приходить до такого висновку.

Як видно з матеріалів скарги і дослідженої копії оскаржуваної постанови, в провадженні прокуратури Дніпропетровської області перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000084 від 10 липня 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 367 КК України, розпочате за заявою ОСОБА_3 за фактом службової недбалості співробітниками Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області та УСБУ при вирішенні звернень ОСОБА_3 .

Постановою старшого слідчого першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 від 27 червня 2019 року закрите кримінальне провадження на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення.

Слідчий мотивував постанову тим, що під час досудового розслідування у кримінальному провадженні не встановлено об`єктивних даних, які б свідчили про наявність у діях працівників УСБУ, Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області складу злочинів у сфері службової діяльності та проведенням будь-яких слідчих дій не можливо встановити факт спричинення істотної шкоди.

Також під час досудового розслідування у кримінальному провадженні не встановлено об`єктивних даних, які б свідчили про наявність у діях працівників УСБУ, Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області складу злочинів у сфері службової діяльності та проведенням будь-яких слідчих дій не можливо встановити факт спричинення істотної шкоди.

Слідчий суддя зазначає, що завданнями кримінального провадження, відповідно до ст. 2 КПК України, є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

На підставі ч. 2 ст. 9 КПК України керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Згідно ч. 1 ст. 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених випадках, - на потерпілого.

Статтею 93 КПК України встановлено, що сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 94 КПК України слідчий за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

У свою чергу, слідчий, прокурор під час досудового розслідування, зобов`язаний детально та всебічно перевірити доводи особи, що подала таку заяву.

Зокрема, якщо слідчим закрито провадження за відсутністю в діях особи складу злочину чи самої події, то він має звернути увагу на те, що б така постанова у обов`язковому порядку містила детальний виклад обставин, за яких заявник вважав, що особою (особами) вчинено злочин, а у разі, якщо особі (особам) ставилося в вину декілька протиправних діянь, які підпадають під ознаки різних статей кримінального закону, то чи містить вона висновки щодо відсутності вини особи (осіб) у вчиненні кожного з них.

Практика Європейського Суду з Прав Людини щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування … має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (див. рішення у справі «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

А в рішенні ЄСПЛ у справі «Бучинська проти України» Суд констатував факт того, що не може дійти висновку, що органи влади зробили усе від них залежне для забезпечення оперативного та всебічного вжиття заходів для збору доказів, встановлення місцезнаходження та притягнення до відповідальності винних (див. рішення у справі «Бучинська проти України» заява № 35493/10 від 30.04.2015, п. 49), бо за потреби зростаючих високих стандартів у сфері захисту прав людини та основоположних свобод, неминуче вимагається більша рішучість при оцінці порушень основоположних цінностей демократичного суспільства (див. рішення у справі «Сельмуні проти Франції, заява № 235803/94, параграф 95, «Нечипорук і Йонкало проти України», заява № 42310/04, параграфи 148, 149), оскільки тягар доведення можна покласти на органи влади, адже саме вони мають надати задовільні та переконливі пояснення (див. рішення у справі «Салман проти Туреччини, заява № 21986/93, п. 100, «Нечипорук і Йонкало проти України», заява № 42310/04, параграф 150).

Відповідно до вимог п. 2 ч. 5 ст. 110 КПК України, постанова слідчого повинна бути вмотивованою та містити відомості про зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови, мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення КПК України, однак дані вимоги кримінально процесуального закону слідчим не були виконані, оскільки постанова про закриття кримінального провадження не містить мотивів прийняття такого рішення та їх обґрунтування.

З матеріалів скарги і оскаржуваної постанови встановлено, що станом на час закриття кримінального провадження слідчим не перевірений у повному обсязі зміст доводів потерпілої, викладених у її заяві про вчинення кримінального правопорушення.

Так, слідчим була допитана як потерпіла ОСОБА_3 , а також були допитані у якості свідків: мати ОСОБА_3 ОСОБА_5 , сусіди ОСОБА_3 : ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . При цьому, з оскаржуваної постанови вбачається, що співробітники правоохоронних органів, в рамках даного кримінального провадження не допитувались.

Постанова про закриття кримінального провадження повинна містити достатні відомості, які б свідчили про те, що усім обставинам справи у порядку ст. 94 КПК України було надано необхідну правову оцінку в сукупності, що свідчить про те, що встановлена, на даний час, органом досудового розслідування сукупність доказів, якою обґрунтовуються зроблені ним висновки, не може вважатися такою, що не залишає місце сумнівам, а наявність останніх (сумнівів) не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (див. рішення від 18.01.1978р. у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011р., (ч. 2 ст. 8, ч. 5 ст. 9 КПК України).

Проте, слідчий суддя вважає, що органом досудового розслідування не було дотримано вимог ст.ст. 9, 91, 110 КПК України, оскільки висновки щодо обставин, які обумовлюють закриття провадження у справі були зроблені передчасно, без належної перевірки обставин викладених в заяві скаржника та не надавши відповідної оцінки доказам, які були здобуті під час проведення досудового розслідування у всій їх сукупності.

Керуючись ст.ст. 2, 9, 91, 93, 94, 107, 110, 303 - 307 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Строк ОСОБА_3 пропущений для подачі скарги на постанову старшого слідчого першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 від 27 червня 2019 року про закриття кримінального провадження №0000084, внесеного до ЄРДР від 10 липня 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 367 КК України, - поновити.

Скаргу ОСОБА_3 на постанову старшого слідчого першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 від 27 червня 2019 року про закриття кримінального провадження №0000084, внесеного до ЄРДР від 10 липня 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 367 КК України задовольнити.

Постанову старшого слідчого першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 від 27 червня 2019 року про закриття кримінального провадження №0000084, внесеного до ЄРДР від 10 липня 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 367 КК України, скасувати.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 09 листопада 2020 р.

Слідчий суддя ОСОБА_1