печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 липня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання представника потерпілого Компанії «Аррікано Ріел Естейт ПІЕЛСІ» ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,
установив:
14.07.2020 р. представник потерпілого Компанії «Аррікано Ріел Естейт ПІЕЛСІ» ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про накладення арешту на нерухоме майно ТРЦ «Скай Молл» за адресою: м. Київ, вул. Генерала Ватутіна, 2, 2-Т, 2-т, посилаючись на те, що такий арешт є забезпеченням відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), задля запобігання подальшої можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження означеного майна.
У обґрунтування клопотання про накладення арешту на майно суду надано документи, які свідчать, що першим слідчим відділом Управління з розслідування кримінальних правопорушень, вчинених службовими особами, Головного слідчого управління Державним бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000022 від 15.01.2016 р. за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 191 КК України, та наданий представником ОСОБА_3 витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінального провадження № 0000022 від 15.01.2016 р., сформований 25.11.2019 р., свідчить, що службові особи ТОВ «Призма Бета», перебуваючи у змові зі службовими особами Компанії «Ассофіт Холдінгз Лімітед», Компанії «Стокман Інтерхолд С.А.», АК «Банк «Південний», службовими особами Реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві та приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4 . з метою невиконання рішення Лондонського третейського арбітражного суду (LCIA) у справі за позовом Компанії «Аррікано Ріел Естейт ПІЕЛСІ» до Компанії «Стокман Інтерхолд С.А.» про зобов`язання останнього надати право зворотного викупу акцій Компанії «Ассофіт Холдінгз Лімітед» з виплатою фіксованого доходу, здійснили розтрату майна ТОВ «Призма Бета»; постанова прокурора відділу процесуального керівництва у кримінальних провадження щодо розкрадання державних коштів Департаменту процесуального керівництва в особливо важливих кримінальних провадженнях Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 від 25.11.2019 р. свідчить про залучення до кримінального провадження № 0000022 від 15.01.2016 р. як потерпілого Компанію «Аррікано Ріел Естейт ПІЕЛСІ». Суду також надано копію позовної заяви Компанії «Аррікано Ріел Естейт ПІЕЛСІ» від 23.06.2020 р. у кримінальному провадженні№ 0000022 від 15.01.2016 р. до ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Оптова мережа 2011», про стягнення 210 700 000,00 доларів США майнової шкоди, або вартість ТРЦ «Скай Молл».
Слідчий суддя, вивчивши клопотання про накладення арешту на майно і докази, якими воно обґрунтовується, вислухавши представника ОСОБА_3 , який підтримав клопотання, дійшов наступних висновків.
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або доходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно частини десятої статті 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідні дані мають міститися у клопотанні особи, яка звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно статті 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Так, із клопотання, доданих до нього документів вбачається, що за договором купівлі-продажу нерухомого майна, який 22.12.2018 р. посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу ОСОБА_8 , зареєстрованого в реєстрі за № 1729, ТРЦ «Скай Молл» за адресою: м. Київ, вул. Генерала Ватутіна, 2, 2-Т, 2-т належить Товариству з обмеженою відповідальністю «Оптова мережа 2011».
Компанія «Аррікано Ріел Естейт ПІЕЛСІ» звернулася із позовною заявою до ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Оптова мережа 2011», про відшкодування майнової шкоди у розмірі 210 700 000,00 доларів США.
За правилами частини шостої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несене цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
За викладених обставин, враховуючи завдання арешту майна, правове обґрунтування клопотання представника потерпілого, оскільки воно не відповідає положенням статтей170-173 КПК України тому, що для забезпечення відшкодування шкоди, завданої Компанії «Аррікано Ріел Естейт ПІЕЛСІ» внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), який у кримінальному провадженні пред`явлено до відповідачів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , представник ОСОБА_3 у клопотанні просить накласти арешт на майно, яке належить третій особі, а тому у задоволенні клопотання слід відмовити, адже вимоги позовної заяви у кримінальному провадженні полягають у стягненні грошових коштів, позов майнового характеру дозволяється забезпечувати шляхом накладення арешту на майно, що належить відповідачеві.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 107, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,
ухвалив:
У задоволенні клопотання представника потерпілого Компанії «Аррікано Ріел Естейт ПІЕЛСІ» ОСОБА_3 про накладення арешту на майно відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1