Справа № 181/653/20
Провадження № 1-кп/188/172/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 серпня 2020 року Колегія суддів Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області у складі :

головуючого судді ОСОБА_1 , суддів - ОСОБА_2 та ОСОБА_3

при секретарі ОСОБА_4

з участю - прокурора ОСОБА_5

- захисника ОСОБА_6

- потерпілих ОСОБА_7 та ОСОБА_8

розглянувши у підготовчому судовому засідання клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою та клопотання захисника про зміну запобіжного заходу по кримінальному провадженню № 30000359 від 23.10.2015 р. відносно обвинуваченого :

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м. Дніпропетровську , гр.-н України , не працює , розлучений , проживає в АДРЕСА_1 , раніше не судимий ,

який обвинувачується скоєнні кримінальних правопорушень , передбачених ч. 2 ст. 146 та ч. 3 ст. 187 КК України ,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області дану справу до проведення підготовчого засідання була призначена на 13.00 год. 19.08.2020 р.

Перед початком підготовчого судового засідання прокурор заявив клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На обґрунтування даного клопотання прокурор посилається на явність ризиків , передбачених ст.. 177 КПК України , а саме - обвинувачений може ухилитися від суду , впливати на потерпілих і свідків , вчиняти інші злочини . Просить продовжити строк тримання під вартою строком на 60 днів.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_9 адвокат ОСОБА_6 заперечує проти даного клопотання , посилаючись на ту обставину , що прокурором дане клопотання заявлене з грубим порушенням норм ст.. 315 КПК України. На думку захисника на даній стадії судового процесу судом не вирішується питання про продовження заходу забезпечення кримінального провадження , а вирішує питання про обрання , зміну чи скасування такого заходу.

Крім того , захисник вважає , що обвинувачений ОСОБА_9 має сталі соціальні зв`язку , а саме його батьки проживають в с. Новоподгороднє Межівського району Дніпропетровської області , з сином у них доброзичливі взаємовідносини , мають своє житло , а тому можуть забезпечити його нормальне проживання до вирішення справи в суді та забезпечать його відповідну поведінку. Крім того , батько обвинуваченого за станом здоров`я потребує сторонньої допомоги та догляду.

Просить суд змінити його підзахисного міру запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт та надав суду письмове клопотання .

Обвинувачений ОСОБА_9 підтримав позицію свого захисника та запевняє суд про належне виконання ним процесуальних зобов`язань , визначених даним заходом.

Потерпілі ОСОБА_7 та ОСОБА_8 підтримали клопотання прокурора . В доповнення зазначили , що у них є законні підстави перейматися за своє життя та здоров`я. Адже ,в разі перебуванні обвинуваченим на домашньому арешті , вони не зможуть почуватися спокійно , так як відчувають постійну небезпеку для свого життя та здоров`я. Просять клопотання прокурора задовольнити та не обирати обвинуваченому іншого запобіжного заходу , ніж тримання під вартою

Судом за клопотання сторони захисту допитувалися батьки обвинуваченого ОСОБА_10 ( батько ) та ОСОБА_11 ( мати ). В своїх поясненнях дали виключно позитивну характеристику своєму сина. Зазначили , що у них на праві спільної сумісної власності подружжя знаходиться домоволодіння в АДРЕСА_1 . Вони в повній мірі можуть забезпечити нормальні умови для проживання сина та гарантують його належну поведінку на час досудового розслідування. Доповнили , що син , починаючі з 2015 р. знаходився на території Російської Федерації , їм не було відомо , що він відбуває там покарання в місцях позбавлення за вчинення кримінального правопорушення.

Просять суд змінити їхньому сину запобіжний захід на домашній арешт.

Вислухавши учасників судового провадження по даному питанню , свідків , вивчивши матеріали справи , суд зазначає про наступне .

Згідно даних матеріалів обвинувального акту по даному кримінальному провадженню встановлено , що відносно обвинуваченого ОСОБА_9 за ухвалою слідчого судді Межівського районного суду Дніпропетровської області від 13.07.2020 р. застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою. Строк тримання визначено до 19.08.2020 р.

На даний час судове провадження не розпочате , потребує певного часу для розгляду по суті обвинувачення . Адже , необхідно вирішити питання відповідно до норм Глави 27та 28 КПК України та дотриматися процедури судового розгляду.

На виконання даних процесуальних дій необхідний певний час.

Відповідно до ч. 2 ст. 314 КПК України підготовче судове засідання відбувається за участю прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду.

Відповідно до вимог ст.331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання під вартою обвинуваченого до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Суд погоджується з позицією прокурора в тій частині , що на даний час існують ризики , передбачені ст.177 КПК України і дані ризики не змінилися.

Крім того , як зазначалося вище , з реєстру обвинувального акту вбачається , що досудове розслідування зупинялося , підозрюваного ОСОБА_9 було об`явлено в міжнародний розшук з 18.03.2016 р.

В порядку екстрадиції його було затримано 10.07.2020 р. та постановою слідчого досудове розслідування було відновлено .

Дана обставина свідчить про те , що обвинувачений може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Суд не бере до уваги заперечення захисника щодо неналежного правового обґрунтування прокурора. Дані твердження зводяться до суб`єктивного тлумаченні норм КПК України.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини «Тейс проти Румунії», автоматичне продовження строків тримання під вартою суперечить Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому при вирішенні питання про продовження обвинувченому ОСОБА_9 строку тримання під вартою суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України , а саме: запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду та запобіганню вчиненню іншого кримінального правопорушення.

Відповідно до ст.. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

4. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Суд вважає , що застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить запобігання ризикам , про які йдеться в клопотанні прокурора і які суд вважає доведеними .

При цьому суд вважає, що на даний час будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризику, передбаченого ст.177 КПК України, для застосування відносно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою не встановлено , а саме - обвинувачений притягується до кримінальної відповідальності за вчинення умисного особливо тяжкого кримінального правопорушення , санкція якого передбачає позбавлення волі від 7 до 15 років позбавлення волі. .

На думку суду , перебуваючи на волі обвинувачений може вчинити інші кримінальні правопорушення або переховуватись від суду з метою уникнення відповідальності .

Враховуючи думку потерпілих , суд вбачає наявність ризику впливу обвинуваченого на них та свідків , які ще не допитані.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволення , а клопотання захисника слід залишити без задоволення .

Запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_9 у вигляді тримання під вартою підлягає продовженню на термін, який не може перевищувати 60 (шістдесят) днів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 183-184, 194, 331, 372, 392, 532 КПК України , колегія суддів -

ПОСТАНОВИЛА :

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_9 задовольнити .

Клопотання захисника про зміну запобіжного заходу обвинувачяеному ОСОБА_9 залишити без задоволення.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_9 строк тримання під вартою на 60 діб, тобто з 19.00 год. 18.08.2020 року до 19.00 год. 17.10.2020 р. , включно або зміни запобіжного заходу відповідно до положень гл.18 § 1 КПК України .

Копію цієї ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору , потерпілим та направити начальнику Дніпропетровської установи виконання покарань № 4 Міністерства юстиції України для відома та виконання .

Ухвала підлягає оскарженню протягом семи днів з дня її оголошення, а обвинуваченим в той же строк з моменту вручення йому копії судового рішення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3