Справа № 401/1120/20
Провадження № 1-кп/401/240/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2020 року Світловодський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у м. Світловодську в режимі відеоконференції з Державною установою "Кропивницький слідчий ізолятор" кримінальне провадження за обвинувальним актом, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000495 відносно ОСОБА_6 , ОСОБА_7 за обвинуваченням у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області перебуває вищезазначений обвинувальний акт.
Ухвалами слідчого судді Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 24 квітня 2020 року відносно кожного з обвинувачених застосовано запобіжні заходи у вигляді тримання під вартою на 60 днів, строк дії яких продовжено до 18 грудня 2020 року.
До збігу вказаного строку суд позбавлений можливості завершити судовий розгляд в зв`язку з необхідністю виклику та допиту потерпілого, зміною прокурором обвинувачення та необхідності дотримання в зв`язку з цим строків, визначених ч. 4 ст. 338 КПК України.
Згідно ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Прокурор клопоче про продовження дії щодо обох обвинувачених запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою, так як ризики, наявність яких встановлено при їх обранні, передбачені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України не змінились.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_5 заявив клопотання про зміну запобіжного заходу відносно свого підзахисного ОСОБА_6 та змінити обраний раніше запобіжний захід з утримання під вартою на домашній арешт, з забороною залишати житло в період часу з 21 . 00 год. до 06. 00 год. Клопотання обґрунтовує тим, що ризики, які мали місце під час обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на даний час відпали, так як ОСОБА_6 щиро покаявся у скоєному, відшкодував шкоду потерпілим, має наміри працевлаштуватись та отримувати легальний дохід. Вважає клопотання прокурора таким, що не підлягає задоволенню.
Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав свого захисника.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_4 заперечив з приводу клопотання прокурора, вважає , що ризики не мають місця, обвинувачений дотримуватиметься належної процесуальної поведінки та має можливість працевлаштувалися. Просив обрати відносно ОСОБА_4 домашній арешт з забороною залишення місця проживання у нічний час.
Обвинувачений ОСОБА_8 підтримав свого захисника.
Вирішуючи питання щодо доцільності продовження тримання обвинувачених під вартою, суд виходить з наступного.
ОСОБА_6 та ОСОБА_7 обвинувачуються у вчиненні злочинів, які відносяться до категорії тяжких, за які кримінальним законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі строком до 6 років.
Згідно ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
При обранні під час досудового розслідування кожному з обвинувачених запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчим суддею було встановлено наявність ризиків, визначених п.п. 1, 5 ч. 1 ст.177 КПК України.
Зокрема було встановлено, що як ОСОБА_6 , так і ОСОБА_7 , знаходячись на волі як особи, що не мають будь-якого заробітку та є обвинуваченими в інших кримінальних справах у вчинені умисних корисливих злочинів, отже є особами, які схильні до вчинення нових корисливих злочинів, реально можуть переховуватися від органів досудового розслідування та суду, тим самим перешкодити кримінальному провадженню, а тому не зможуть виконувати покладені на них процесуальні обов`язки. Також, не маючи офіційних джерел доходів та місця проживання за місцем розслідування кримінальної справи, можуть вчинити інші корисливі кримінальні правопорушення. Встановлені обставини давали суду підстави визнати, що у справі існують ризики, передбачені п.1 та п.5 ч.1 ст.177 КПК України.
Будь-яких даних про зменшення чи відсутність встановлених ризиків для застосування стосовно обвинувачених більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою в судовому засіданні не встановлено.
Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинувачених, але й високі стандарти охорони загально-суспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, встановлені обставини дають суду підстави вважати, що перебуваючи на волі, обвинувачені можуть ухилитися від суду з метою уникнення покарання, продовжити злочинну діяльність, а застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не забезпечить їх належної процесуальної поведінки та попередження ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України.
За таких обставин суд не знаходить підстав для зміни запобіжних заходів на більш м`які, а тому вважає необхідним продовжити застосування обраних раніше запобіжних заходів у виді тримання під вартою.
Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України суд вважає за доцільне визначити обвинуваченим заставу у виді сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Рішенням Конституційного Суду України від 13 червня 2019 року № 4-р/2019 по справі № 3-208/2018(2402/18) визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), положення частини другої статті 392 Кримінального процесуального кодексу України щодо унеможливлення окремого апеляційного оскарження ухвали суду про продовження строку тримання під вартою, постановленої під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.
У зв`язку з цим суд роз`яснює учасникам справи, що дана ухвала суду може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 194, 196, 197, 199, 331 КПК України, суд, -
УХВАЛИВ:

Клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 залишити без задоволення.
Клопотання прокурора Світловодського відділу Знам`янської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про продовження обвинуваченим строку запобіжного заходу у вигляді утримання під вартою задовольнити.
Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, до 01 лютого 2021 року включно.
Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, до 01 лютого 2021 року включно.
Визначити обвинуваченим заставу в сумі сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 84080 грн.
Роз`яснити обвинуваченим, що у разі внесення застави на них будуть покладені наступні обов`язки:
1) прибувати за викликами до суду;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду;
3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
4) докласти зусиль до пошуку роботи;
5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.
Копію ухвали направити до Кропивницького слідчого ізолятора для відома.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 07 днів з дня її проголошення.

Суддя Світловодського

міськрайонного суду ОСОБА_1