233 № 233/4268/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 січня 2020 року м. Костянтинівка
Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області в складі головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , потерпілої ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_5 про призначення експертизи, -

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000588 від 17.05.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_6 у скоєнні злочину, передбаченого ст. 186 ч. 2 КК України.

Захисником ОСОБА_5 в судовому засіданні усно заявлено клопотання про призначення комісійної експертизи, оскільки сторона захисту не згодна з висновком експертизи №3525 від 21.06.2019 року, вважає його необ`єктивним та таким, що викликає сумніви щодо достовірності і повноти. На вирішення експертами просить поставити питання:

-Чи може ланцюжок з жовтого металу, зображений на фото, наданому потерпілою, бути виготовлений з недорогоцінного металу?

-Чи може ланцюжок з жовтого металу, зображений на фото, наданому потерпілою, бути виготовлений з дорогоцінного металу? Якщо так, то з якого саме?

-Яка ринкова вартість ланцюжка з жовтого металу, зображеного на фото, наданому потерпілою?

-Які вихідні дані необхідні експерту для оцінки ювелірного товару, щоб віднести його до групи ювелірних виробів із дорогоцінного металу або до групи ювелірної галантереї з недорогоцінних металів?

-Чи може бути ухвала суду достатніми вихідними даними для оцінки об`єкту дослідження ювелірного товару, в якій не вказані джерела отримання інформації щодо металу виробу, його ваги та розміру?

-Чи можливо встановити вартість ланцюжка жовтого кольору по фото, якщо нема достатніх вихідних даних?

Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав клопотання захисника.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотання, оскільки під час досудового розслідування вже була проведена товарознавча експертиза, під час якої визначено вартість викраденого майна, і законних підстав для проведення нової експертизи, на його думку, немає.

Потерпіла ОСОБА_4 заперечувала проти задоволення клопотання і призначення експертизи, оскільки, на її думку, для цього відсутні законні підстави.

Вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши клопотання, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст. 242 КПК України має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту, тощо.

Частиною 2 ст. 332 КПК України визначений вичерпний перелік випадків для призначення експертизи під час судового розгляду.

Враховуючи те, що під час досудового розслідування вже було проведено товарознавчу експертизу і визначено вартість викраденого майна, і захисником не зазначено, в чому саме цей висновок є необґрунтованим, або в чому він суперечить іншим матеріалам справи, суд не вбачає підстав для призначення комісійної експертизи, в зв`язку з чим клопотання захисника задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 332 КПК України, суд

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про призначення експертизи відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1