Справа № 991/5323/20
Провадження1-кс/991/5481/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2020 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
захисника ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання підозрюваного ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні № 0000372 від 18.10.2016,
ВСТАНОВИВ:
1. Заявлені вимоги та їх обґрунтування
30.06.2020 до Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання підозрюваного ОСОБА_4 із вимогою про зміну застосованого до нього запобіжного заходу у вигляді застави на більш м`який у вигляді особистого зобов`язання та повернення застави.
В обґрунтування вимог клопотання посилається на те, що з часу застосування до нього запобіжного заходу та протягом усього часу досудового розслідування він демонструє належну процесуальну поведінку та не порушив жодного із обов`язків, що визначені ст. 42 та ч. 5 ст. 194 КПК України.
Підтвердженням цьому твердженню, на думку підозрюваного, є те що після закінчення строку дії обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, що були покладені на нього у зв`язку із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави, сторона обвинувачення не зверталася до слідчого судді із клопотанням про продовження їх строку.
Навіть після закінчення строку обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, він продовжує їх добровільно виконувати, зокрема, повідомляючи детектива про свої тимчасові виїзди за межі Києва на святкові дні.
Крім цього, зазначає, що 21.04.2020 Національне антикорупційне бюро України завершило досудове розслідування, що свідчить про те, що ризики, які були встановлені слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу, на теперішній час, перестали існувати. Зокрема, перестав існувати ризик того, що він може знищити докази чи створити інші перешкоди у збиранні доказів.
Підозрюваний також вважає, що відсутній ризик його переховування від органів досудового розслідування чи суду. Це підтверджується як тим, що навіть після закінчення строку, покладених на нього додаткових обов`язків він не забрав у органу досудового розслідування свій паспорт, що дає право виїзду за кордон, так і існуванням карантинних обмежень, що взагалі нівелюють можливість його виїзду за межі України. Неможливість виїзду за межі України з метою переховування пов`язана також із його скрутним фінансовим становищем.
Як на підставу для зміни застосованого запобіжного заходу та повернення застави підозрюваний посилається на погіршення з цього часу як матеріального стану, так і стану здоров`я.
Так підозрюваний зазначає, що на момент застосування запобіжного заходу він отримував військову пенсію та дохід у вигляді заробітної плати в Дніпровській райдержадміністрації, обіймаючи посаду начальника відділу. Але на теперішній час, у зв`язку із зміною керівництва та погіршенням стану здоров`я він змушений звільнитися з роботи, з огляду на що єдиним джерелом його доходу буде військова пенсія, більшість якої витрачається на лікування.
Цього доходу недостатньо для повернення грошових коштів у сумі 100 000 грн., які він взяв у борг у свого знайомого під умову повернення до 31.05.2020, оскільки розраховував, що протягом цього часу обвинувальний акт буде направлено до суду і це буде підставою для зміни запобіжного заходу і дасть йому можливість повернути ці кошти.
Проте через затягування оформлення його захиснику допуску до державної таємниці за поданими ним документами, найближчим часом завершити процедуру ознайомлення із матеріалами кримінального провадження, що містять державну таємницю, не видається за можливе, що позбавляють його можливості розраховувати на вирішення питання про зміну запобіжного заходу під час підготовчого засідання.
Усі ці обставини у сукупності, на думку підозрюваного є підставою для зміни застосованого до нього запобіжного заходу із застави у сумі 168 160 грн. на особисте зобов`язання та повернення, сплаченої ним застави.

2. Позиції сторін у судовому засіданні
Підозрюваний ОСОБА_4 та захисник ОСОБА_3 клопотання з підстав, що у ньому наведені підтримали. Зазначили, що наведені у клопотанні обставини є достатніми для того, що змінити застосований до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави на особисте зобов`язання.
На підтвердження погіршення матеріального стану додатково долучили до матеріалів клопотання копію попередження про наступне вивільнення, вручене ОСОБА_4 за місцем роботи. Підозрюваний ОСОБА_4 зазначив, що хоча у повідомленні і міститься пропозиція іншої посади, але в силу свого віку та стану здоров`я він не спроможний буде виконувати обов`язки, передбачені на цій посаді.

Прокурор ОСОБА_5 заперечив проти вимог клопотання, посилаючись на їх безпідставність та необґрунтованість. Надав пояснення про те, що застосування запобіжного заходу у вигляді застави, так само як і розмір цієї застави обумовлені існуванням обґрунтованої підозри, характером злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 та існуванням певних ризиків. Застава визначена у межах, передбачених КПК України та при її визначенні слідчий суддя врахував усі ті обставини на які посилається сторона захисту, зокрема, майновий стан та стан здоров`я підозрюваного.
Доводи сторони захисту не змінюють обставин, встановлених слідчим суддею під час застосування запобіжного заходу. Повідомлення про вивільнення не є підтвердженням втрати роботи підозрюваним, оскільки лише констатує факт скорочення посади, яку обіймає ОСОБА_4 та містить пропозицію іншої посади. Вважає, що пропозиція цієї посади здійснена з урахуванням як віку ОСОБА_4 , так і стану його здоров`я.
Прокурор підтвердив, що протягом усього часу досудового розслідування підозрюваний не допускав порушень процесуальних обов`язків, проте вважає, що це пов`язано саме із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави, який забезпечує належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Також зазначив, що ненадання захиснику ОСОБА_4 допуску до державної таємниці пов`язано із тим, що він не заповнив необхідну форму, яка є підставою для його оформлення, а не із затягуванням цієї процедури з боку органу досудового розслідування чи СБУ.
З цих підстав, просив відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу.

Заслухавши доводи захисника, підозрюваного та прокурора, дослідивши матеріали додані до клопотання, слідчий суддя дійшов таких висновків.

3. Обставини встановлені слідчим суддею
Детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування, а прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000372 від 18.10.2016 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 192, ч. 1 ст. 209, ч. 2 ст. 364, ч. 4 ст. 358 КК України.
У межах цього кримінального провадження ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.
За версією органу досудового розслідування у період з липня-серпня 2014 року, однак не пізніше 14.08.2014 (точну дату та час розслідуванням не встановлено), за невстановлених слідством обставин ОСОБА_6 , будучи директором Державного підприємства «Науковий центр точного машинобудування», використовуючи колишні знайомства, домовився із заступником Голови Служби зовнішньої розвідки України ОСОБА_4 та заступником директора 2 департаменту СЗРУ ОСОБА_7 про те, що, останні, зловживаючи своїм службовим становищем, умисно, з метою одержання неправомірної вигоди для юридичної особи - ДП «НЦТМ», використовуючи своє службове становище всупереч інтересам служби, забезпечать перемогу ДП «НЦТМ» під час організації проведення закупівлі СЗРУ спеціальної техніки, визначивши як таку комплекс програмно-технічного управління геопросторовими даними, відомості про принцип дії якого становлять державну таємницю відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про державну таємницю» та пункту 4.4.14 Зводу відомостей, що становлять державну таємницю, затвердженого наказом Служби безпеки України № 440 від 12.08.2005.
Реалізуючи спільний злочинний план ОСОБА_4 та ОСОБА_7 із залученням підлеглих їм працівників ґрунтуючись на попередньо отриманих від директора ДП «НЦТМ» ОСОБА_6 технічних умовах на програмно-технічний комплекс управляння геопросторовими даними «ПТК «РАЙДУГА» ТУ У 7010-1:2014 АМЗА.466514.00, затвердили вихідні вимоги (зареєстровані за № 8/2/3/5930т від 08.09.2014) на предмет закупівлі: «Спеціальна електронно-обчислювальна техніка - програмно-технічний комплекс управління геопросторовими даними «ПТК «РАЙДУГА».
В подальшому ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , не зважаючи на відсутність своєчасно наданих ДП «НЦТМ» документів, декількох корегувань цінових пропозицій, застереження, викладені у листі від 15.09.2014 за № 14/2/6007т, провели оцінку пропозицій потенційних виконавців та запропонували прийняти пропозицію ДП «НЦТМ», як таку, що є найбільш економічно вигідною.
Після цього між СЗРУ як Замовником в особі ОСОБА_8 , який діяв на підставі довіреності від 12.09.2014 № 5/4/672, та ДП «НЦТМ» як Виконавцем в особі директора ОСОБА_6 укладено договір № 572/14 від 28.10.2014 про закупівлю за державні кошти, який ДП «НЦТМ» не було в змозі виконати, адже Технічні умови ТУ У 7010-1:2014 на програмно-технічний комплекс управління геопросторовими даними «ПТК РАЙДУГА», які було надано ОСОБА_6 ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , були підробленими, а ДП «НЦТМ» немає сертифікату (ліцензії) на використання програмних продуктів ArcGIS компанії ESRI, що є невід`ємним елементом вказаного комплексу.
Такими діями державі в особі Служби зовнішньої розвідки було завдано збитків на загальну суму 878 071,00 грн.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 27.02.2020 до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді застави у сумі у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 168 160,00 грн. та покладено обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого (детектива), прокурора або суду;
- не відлучатися із міста Києва без дозволу слідчого (детектива), прокурора або суду;
- повідомляти слідчого (детектива), прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
- утримуватися від спілкування зі свідками ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_8 , ОСОБА_16 , підозрюваними ОСОБА_7 та ОСОБА_6 ;
- здати на зберігання до відповідних територіальних органів/територіальних підрозділів Державної міграційної служби паспорти громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
Термін дії обов`язків визначено до 25.04.2020.
У подальшому, прокурор із клопотанням про продовження строку дії обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України до слідчого судді не звертався.

4. Оцінка та висновки слідчого судді
Частиною 1 ст. 201 КПК України передбачено право підозрюваного до якого застосовано запобіжний захід або його захисника звернутися до суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Підставою для зміни запобіжного заходу є зокрема наявність нових обставин, які не розглядалися слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу, зміна обставин підозри, зменшення встановлених ризиків.
Клопотання розглядається слідчим суддею згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу (ч. 4 ст. 201 КПК України).
Отже, при розгляді клопотання про зміну запобіжного заходу слідчий суддя має надати оцінку: наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; існуванню ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України; недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, з урахуванням нових обставин, які не були предметом оцінки під час застосування запобіжного заходу чи його продовженні.
За змістом клопотання підставою для зміни запобіжного заходу є:
- відсутність ризиків, що були встановлені слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу;
- інші обставини, які у сукупності вказують на наявність підстав для зміни ОСОБА_4 запобіжного заходу із застави на особисте зобов`язання, а саме: погіршення майнового стану, погіршення стану здоров`я та необхідність проходження лікування.

4.1. Щодо обґрунтованості підозри
Оскільки у клопотанні підозрюваний не посилається на зміну обставин підозри, то питання обґрунтованості підозри слідчим суддею не досліджувалося.

4.2 Щодо існування ризиків
У клопотанні підозрюваний зазначає, що у зв`язку із завершенням досудового розслідування перестали існувати будь-які ризики того, що він може вплинути на процедуру збору доказів. Відсутність ризику переховування від органів досудового розслідування чи суду ОСОБА_4 пов`язує також із закінченням строку дії обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Водночас, застосування запобіжного заходу до ОСОБА_4 пов`язано із існування ризику переховування від органів досудового розслідування та ризику незаконного впливу на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні.
Оцінюючи доводи підозрюваного ОСОБА_4 щодо втрати актуальності будь-якими ризиками у кримінальному провадженні слідчий суддя зазначає про таке.
Згідно з ч. ч. 1. 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Разом з цим, оцінивши доводи сторони захисту, слідчий суддя дійшов висновку, що вони не навели нових обставин із належними доказами, що б підтверджували, що встановлені слідчим суддею ризики переховування від органів досудового розслідування та незаконного впливу на інших учасників кримінального провадження, на день розгляду цього клопотання втратили свою актуальність.
Зокрема, оцінюючи можливість впливу на свідків слід виходити із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).
За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.
Існування ризику переховування від органів досудового розслідування чи суду, як вбачається із ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 27.02.2020, обумовлено тяжкістю інкримінованого ОСОБА_4 злочину, який відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, інформацією про частоту перетинів ОСОБА_4 кордону.
Обставини на які посилається підозрюваний ОСОБА_4 хоча і свідчать про те, що цей ризик на момент розгляду клопотання ймовірно зменшився, проте з урахуванням встановлених слідчим суддею обставин не свідчать про те, що він перестав існувати.

4.3 Інші обставини, які є підставою для зміни запобіжного заходу
У сукупності із необґрунтованістю повідомленої підозри та відсутністю ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, як на підставу для зміни запобіжного заходу, ОСОБА_4 посилається на:
- стан здоров`я підозрюваного;
- майновий стан.
Із ухвали про застосування запобіжного заходу вбачається, що слідчий суддя встановив та врахував відомості, що характеризують особу підозрюваного, його майновий стан та стан його здоров`я, зокрема врахував ту обставину, що він має інвалідність ІІ групи, врахував, що підозрюваний пенсійного віку. Тому доводи не є тими обставинами, які не були предметом оцінки слідчого судді при застосуванні запобіжного заходу. Застосований до ОСОБА_4 запобіжний захід не створює жодних перешкод у отриманні медичної допомоги.
Дотримання підозрюваним ОСОБА_4 процесуальних обов`язків та відсутність з його боку будь-яких порушень чи створення перешкод свідчать лише про належне виконання підозрюваним обов`язків, визначених КПК України та дієвість обраного щодо нього запобіжного заходу.
Поведінка ОСОБА_4 в період дії застави свідчить про те, що обраний слідчим суддею запобіжний захід у вигляді застави та розмір цієї застави є таким, що достатньою мірою гарантує виконання покладених на нього процесуальних обов`язків та забезпечує його належну поведінку у кримінальному провадженні.
Посилаючись на погіршення фінансового становища сторона захисту фактично не надала жодного доказу на підтвердження цієї обставини, у зв`язку із чим слідчий суддя не може визначити наскільки змінилося фінансове становище підозрюваного з моменту застосування запобіжного заходу до дня розгляду цього клопотання.
Наведене не дає підстави дійти висновку, що на теперішній час, застава у визначеній в ухвалі слідчого судді сумі є непомірною для підозрюваного через погіршення фінансового становища.
Таким чином, оскільки у клопотанні фактично не наведено нових обставин, які не розглядалися слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу та не доведено, що запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання зможе запобігти встановленим ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, то у такому разі, у задоволенні клопотання належить відмовити.
Керуючись ст. ст. 201, 371, 372 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:
Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у вигляді застави на особисте зобов`язання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1