Провадження № 11-сс/824/1075/2020 Доповідач: ОСОБА_2
Категорія: в порядку КПК

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 лютого 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі
суддів: ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
секретаря : ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 13.01.2020 року, якою відмовлено у задоволенні заяви адвоката ОСОБА_6 , якій діє в інтересах ОСОБА_7 по виправленню описки допущеної в ухвалі Оболонського районного суду м. Києва від 24.12.2019 року за скаргою адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 на бездіяльність слідчого,
В С Т А Н О В И Л А:
09.01.2020 року до Оболонського районного суду міста Києва надійшла заява адвоката ОСОБА_6 про виправлення описки в ухвалі суді від 24.12.2019 року.
Ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва від 13.01.2020 року в задоволені заяви адвоката ОСОБА_6 було відмовлено.
Своє рішення суд першої інстанції мотивував тим, що зі змісту норм КПК України випливає, що виправлення описки є правом, а не обов`язком суду і необхідність її виправлення виникає тоді, коли допущена описка має істотний характер, спотворює текст судового рішення, що може призвести до труднощів або унеможливить його виконання. Вказані у заяві описки не спотворюють текст судового рішення, не призводять до його неправильного сприйняття, отже не можуть вважатися описками в розумінні ст. 379 КПК України.
Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, адвокат ОСОБА_6 , подав апеляційну скаргу, в якій просить оскаржувану ухвалу скасувати та ухвалити нову, якою виправити вказані ним описки в ухвалі Оболонського районного суду міста Києва від 24.12.2019 року. Вимоги обґрунтовує тим, що вказані ним в заяві описки мають істотний характер, спотворюють належне сприйняття тексту судового рішення, що може призвести до труднощів або унеможливити його виконання, оскільки слідчим може неправильно бути сприйнято обов`язок розгляду саме одного клопотання, а не трьох поданих ним клопотань.
Заслухавши доповідача, вивчивши матеріали провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 111 КПК України, повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію. Частина 3 вказаної статті передбачає, що повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.
Частиною 1 статті 135 КПК України передбачено, що особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою. У ч. 8 вказаної вище статті встановлено, що особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом не пізніше ніж за три дні до дня, коли вона зобов`язана прибути за викликом.
Так, Київським апеляційним судом учасники кримінального провадження повідомлялися неодноразово, зокрема, і про судове засідання, призначене на 10 годину 45 хвилин 12.02.2020 року, однак, у вказаний час учасники не з`явився, жодних клопотань про відкладення подано не було, у зв`язку з чим колегія суддів приходить до висновку, що їх неявка не перешкоджає розгляду апеляційної скарги, оскільки про розгляд справи вони були повідомлені належним чином.
Окрім того, в апеляційній скарзі ОСОБА_6 вказав, що просить розгляд вказаної скарги проводити без участі заявника.
Частиною 1 статті 370 КПК України передбачено, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 409 КПК України, підставою для скасування судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність.
Під неправильним застосуванням закону України про кримінальну відповідальність, що тягне за собою скасування судового рішення, згідно п. 3 ч. 1 ст. 413 КПК України, є неправильне тлумачення закону, яке суперечить його точному змісту.
Відповідно до ч. 3 ст. 392 КПК України, в апеляційному порядку також можуть бути оскаржені ухвали слідчого судді у випадках, передбачених цим кодексом.
Згідно ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. Питання про внесення виправлень суд вирішує в судовому засіданні.
Ухвалу суду про внесення виправлень у судове рішення чи відмову у внесенні виправлень може бути оскаржено.
Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).
При цьому, під описками слід розуміти неправильне написання слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення.
Отже, судом можуть бути усунуті помилки у тексті саме судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, тобто яких суд припустився сам, але не сама суть судового рішення, що тягне за собою його зміну, яка не є опискою в розумінні ст. 379 КПК України.
Як убачається з матеріалів провадження, ОСОБА_6 звернувся до суду зі скаргою на бездіяльність слідчого, яка полягала у не розгляді його трьох клопотань.
Слідчим суддею задоволено вказану скаргу, однак помилково в мотивувальній та резолютивній частині зазначено про зобов`язання слідчого розглянути подане клопотання.
В даному випадку колегія суддів вважає, що порушені ОСОБА_6 у заяві питання щодо виправлення описок в ухвалі Оболонського районного суду міста Києва від 24.12.2019 року є опискою в розумінні ст. 379 КПК України, оскільки їх не усунення унеможливлює виконання вказаної ухвали та впливає на її розуміння.
За таких обставин, апеляційна скарга ОСОБА_6 підлягає до задоволення, а оскаржувана ухвала слідчого судді - скасуванню із виправленням зазначених апелянтом описок.
Керуючись ст.ст. 379, 404, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -
Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 задовольнити.
Ухвалу слідчого Оболонського районного суду м. Києва від 13.01.2020 року, якою відмовлено в задоволенні заяви адвоката ОСОБА_6 , якій діє в інтересах ОСОБА_7 по виправленню описки допущеної в ухвалі Оболонського районного суду м. Києва від 24.12.2019 року за скаргою адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 на бездіяльність слідчого скасувати.
Постановити нову ухвалу, якою внести виправлення до мотивувальної та резолютивної частини ухвали Оболонського районного суду міста Києва від 24.12.2019 року, де в абзаці 4 мотивувальної частини замість «… подане клопотання… у кримінальному провадженні…яке до цього часу не розглянуто…» - зазначити «… подані клопотання… у кримінальному провадженні…які до цього часу не розглянуті…»; в абзаці 7 мотивувальної частини замість «… не розглянуто… це клопотання… відповідної постанови , яка у разі відмови може бути оскаржена заявником» - зазначити «… слідчим не розглянуті… ці клопотання… відповідних постанов , які у разі відмови можуть бути оскаржені заявником»; в абзаці 2 резолютивної частини замість «…розглянути його … та винести вмотивоване процесуальне рішення» - зазначити «…розглянути їх…та винести вмотивоване процесуальне рішення».
Ухвала оскарженню не підлягає.

С У Д Д І :

____________________ ___________________ __________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4