Дата документу 23.01.2020 Справа № 554/453/20
Провадження № 1-кс/554/1340/2020
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 січня 2020 року м.Полтава
Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 :

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Полтавського ВП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженню внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000155 від 16 січня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України,-

в с т а н о в и в :
В провадження слідчого судді надійшло клопотання слідчого ПВП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна, погоджене прокурором Полтавської місцевої прокуратури ОСОБА_4 . В якому прохали: задовольнити клопотання і винести ухвалу про накладення арешту на мобільний телефон марки «Xiomi MI A1» IMEI 1: НОМЕР_1 IMEI 2: НОМЕР_2 ; в корпусі чорного кольору, який було вилучено ОСОБА_5 , з позбавленням права відчуження, розпоряджання, використання.Місцем зберігання речових доказів визначити кімнату зберігання речових доказів Полтавського ВП ГУ НП в Полтавській області, до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

В судове засідання слідчий не з`явилася, будучи в порядку встановленим КПК України повідомлена про судове засідання. Надала суду заяву, в якій прохала розгляд клопотання провести без її участі.

В судове засідання власник майна ОСОБА_6 не з`явилася, будучи у встановлений КПК України спосіб повідомлена про судове засідання. Надала суду заяву, в якій прохала розгляд клопотання провести без її участі, та зазначила, що відносно клопотання не заперечує.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до висновку для досягнення повноти, всебічності та неупередженості розслідування кримінального правопорушення, для проведення експертиз про задоволення клопотання частково.

Встановлено, що у провадженні ПВП ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до ЄРДР за №0000155 від 16 січня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України. У ході досудового розслідування установлено, що 13.01.2020 близько 16 год. 00 хв. невідома особа, рухаючись в громадському транспорті ЗГТ «Патріарха Мстислава» до ЗГТ «Центр» таємно, шляхом вільного доступу із карману куртки викрав мобільний телефон марки «Xiomi MI A1» в корпусі чорного кольору IMEI 1: НОМЕР_1 . IMEI 2: НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_6 , чим спричинив останній матеріального збитку розмір якого встановлюється.

20.01.2020 в кабінеті №115 в приміщенні Полтавського ВП по вул.. Сковороди,2Б у м. Полтаві ОСОБА_5 , добровільно видав працівникам поліції з подальшим вилученням мобільний телефон марки «Xiomi MI A1» в корпусі чорного кольору IMEI 1: НОМЕР_1 ; IMEI 2: НОМЕР_2 , в ході огляду встановлено, що даний телефон, належить потерпілійОСОБА_6 .
20.01.2020 постановою слідчого ПВП ГУНП в Полтавській області мобільний телефон марки «Xiomi MI A1» IMEI 1: НОМЕР_1 IMEI 2: НОМЕР_2 ; в корпусі чорного кольору, визнано речовим доказом.

Відповідно до ч.2 ст.168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Відповідно до ч.2 ст.168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Статтею 169 КПК України передбачено, що тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено у випадках, передбачених ч.5 ст.171 КПК України, ч. 6 ст. 173 цього Кодексу. Названі статті встановлюють, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п.1, п.2, п.3 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації; та конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Приписами абз.2 ч.1 ст.170 КПК України, регламентовано, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч.4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Накласти арешт на мобільний телефон марки «Xiomi MI A1» IMEI 1: НОМЕР_1 IMEI 2: НОМЕР_2 ; в корпусі чорного кольору, що належить ОСОБА_6 з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування до проведення експертизи.

Зобов`язати слідчих ПВП ГУ НП в Полтавській області та процесуальних прокурорів у кримінальному провадженню за №0000155 від 16 січня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України передати власнику майна ОСОБА_6 , мобільний телефон марки «Xiomi MI A1» IMEI 1: НОМЕР_1 IMEI 2: НОМЕР_2 ; в корпусі чорного кольору на відповідальне зберігання після проведення експертизи.

В іншій частині клопотання відмовити.

Керуючись ст.ст. 107, 170, 171, 173, 309 КПК України ,-
у х в а л и в :

Клопотання слідчого про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на мобільний телефон марки «Xiomi MI A1» IMEI 1: НОМЕР_1 IMEI 2: НОМЕР_2 ; в корпусі чорного кольору, що належить ОСОБА_6 з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування до проведення експертизи.

Зобов`язати слідчих ПВП ГУ НП в Полтавській області та процесуальних прокурорів у кримінальному провадженню за №0000155 від 16 січня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України передати власнику майна ОСОБА_6 , мобільний телефон марки «Xiomi MI A1» IMEI 1: НОМЕР_1 IMEI 2: НОМЕР_2 ; в корпусі чорного кольору на відповідальне зберігання після проведення експертизи.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання до апеляційного суду Полтавської області.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Власники майна, котрі були відсутні у судовому засіданні мають право подати клопотання про скасування арешту майна до суду першої інстанції протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання.

Ухвала набирає чинності після закінчення строків на її оскарження.

Слідчийсуддя ОСОБА_1