УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого десятого слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС у м.Києві ОСОБА_3 про тимчасовий доступ до речей і документів в рамках досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0001548 від 16.02.2019 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 205-1КК України,-

ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий десятого слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС у м.Києві ОСОБА_3 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, які перебувають у володінні ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивовано тим, що невстановленою особою було використано завідомо підроблений протокол Загальних зборів ГО « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (код НОМЕР_1 ) від 15.07.2016, для звільнення громадянина ОСОБА_4 з посади Президента ГО « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (код НОМЕР_1 ).

Так встановлено, що 18.01.2018 року ОСОБА_4 отримав витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, з якого йому стало відомо, що президентом ГО « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (код НОМЕР_1 ) замість нього є ОСОБА_5 .

Як пізніше стало відомо, 15.07.2016 року було проведено позачергове засідання Загальних зборів громадської організації, які оформлені протоколом загальних зборів учасників вище вказаної громадської організації від 15.07.2016 року.

Згідно протоколу засідання Загальних зборів від 15.07.2016р., на зборах були присутні засновники, а саме: ОСОБА_5 ; ОСОБА_6 ; ОСОБА_4 ; ОСОБА_7 ; ОСОБА_8 .

ОСОБА_4 нібито повідомив про своє бажання звільнитись з посади Президента та вийти із складу Президії.

Проте, з показань ОСОБА_4 , він про позачергове засідання Загальних зборів, яке начебто відбулось 15.07.2016 р., повідомлений не був, в засіданні загальних зборів участі не приймав, про бажання звільнитись з посади Президента та щодо виходу з Президії ніколи не заявляв.

Окрім цього, подальшим досудовим розслідуванням встановлено, що секретарем засідання Загальних зборів було обрано ОСОБА_8 , який в свою чергу повідомив, що він також не був присутній на засіданні та не засвідчував своїм підписом протокол.

З показань ОСОБА_8 - ОСОБА_6 та ОСОБА_7 які входять до складу Президії, також були відсутні на загальному Засіданні, яке засвідчене протоколом від 15.07.2016 року.

Таким чином, слідчий вказує, що для повного, всебічного і об`єктивного розслідування справи виникла необхідність в заході забезпечення кримінального провадження у вигляді тимчасового доступу до речей і документів, а саме до реєстраційної справи ГО « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (код НОМЕР_1 ), яка знаходиться у ІНФОРМАЦІЯ_3 , за адресою: АДРЕСА_1 . Дані матеріали містять зразки підписів засновників громадського об`єднання і можуть бути використані як доказ по кримінальному провадженні.

Слідчий в судове засідання не з`явився, подав через канцелярію суду заяву, відповідно до якої клопотання підтримав та просив розглянути за його відсутності.

Представник особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

Вивчивши клопотання та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Положеннями ст. 132 КПК України передбачено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.

Для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні.

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та, у разі прийняття відповідного рішення слідчим суддею, судом, вилучити їх (здійснити їх виїмку). Тимчасовий доступ до речей і документів здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, суду.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 160 КПК України у клопотанні зазначаються можливість використання як доказів відомостей, що містяться в речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів, у випадку подання клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 163 КПК України слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, якщо сторона кримінального провадження у своєму клопотанні доведе наявність достатніх підстав вважати, що ці речі або документи самі по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, у зв`язку з яким подається клопотання, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 7 ст. 163 КПК України слідчий суддя, суд в ухвалі про надання тимчасового доступу до речей і документів може дати розпорядження про надання можливості вилучення речей і документів, якщо сторона кримінального провадження доведе наявність достатніх підстав вважати, що без такого вилучення існує реальна загроза зміни або знищення речей чи документів, або таке вилучення необхідне для досягнення мети отримання доступу до речей і документів.

Згідно практики Європейського суду з прав людини під поняттям необхідності слід розуміти, що втручання відповідає нагальній суспільній необхідності та що воно пропорційне з правомірною метою, яку планується досягти (п. 67 справи «ОЛССОН (OLSSON) проти Швеції», п. 44 справи «Камензинд проти Швейцарії» та інші).

Також, з метою дотримання принципу верховенства права, органи влади повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання та збереження доказів, які стосуються події злочину. Це не є обов`язком досягнення результату, але обов`язком вжиття заходів. Зазначені усталені принципи були висловлені, у тому числі, у справах: «Холодков і Холодкова проти України» (заява 29697/08, рішення від 07 травня 2015 року), «Сердюк проти України» (заява 61876/08, рішення від 12 березня 2015 року), «Мащенко проти України» (заява №42279/08, рішення від 11 червня 2015 року).

Як встановлено слідчим суддею та вбачається з матеріалів кримінального провадження, які долучені до клопотання слідчого, в провадженні десятого слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві знаходяться матеріали досудового розслідування, внесені 16.02.2019 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001548 за фактом підроблення документів які подаються для проведення державної реєстрації юридичних осіб, з ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 205-1 КК України

Враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення за яким відкрите кримінальне провадження та в межах якого подано вказане клопотання, слідчий суддя вважає, що вказані слідчим у клопотанні документи можуть бути використані як докази у даному кримінальному провадженні.

Разом з тим, слідчим не доведено необхідності вилучення оригіналів документів, зокрема в матеріалах клопотанні відсутня постанова про призначення у даному кримінальному провадженні почеркознавчої експертизи, а тому слідчий суддя приходить до висновку, що надання завірених належним чином копій вказаних документів буде достатнім для досягнення мети зазначеного тимчасового доступу.

Слідчим суддею встановлено, що зазначені в клопотанні обставини та надані до нього докази дають достатньо підстав вважати, що неможливо іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою вказаних слідчим документів, у зв`язку з чим необхідно надати до вказаних документів тимчасовий доступ з можливістю вилучення їх копій.

Керуючись вимогами ст. ст. 132, 159 - 164 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити частково.

Надати старшому слідчому десятого СВ РКП СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві лейтенанту податкової міліції ОСОБА_3 , дозвіл на застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді тимчасового доступу до речей і документів, які знаходяться у володінні ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , тобто в приміщенні РДА зберігаються речі і документи, необхідні для встановлення обставин у кримінальному провадженні, стосовно ГО « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (код НОМЕР_1 ), а саме: реєстраційної справи ГО « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (код НОМЕР_1 ), яка містить наступні документи: заяви, довідки, довіреності, протоколи загальних зборів засновників (учасників) з додатками до них вище вказаного підприємства, накази, рішеня власника, статути, реєстраційні картки (форма №1, №3, №4, №5, №6, №7, №8, №9), реєстраційні картки про підтвердження відомостей про юридичну особу, довідки з Єдиного державного реєстру підприємств та організацій України, свідоцтва про державну реєстрацію юридичної особи з можливістю вилучення належним чином засвідчених копій вказаних документів.

В решті клопотання відмовити.

Строк дії ухвали не може перевищувати одного місяця з дня її постановлення.

Роз`яснити особі, у володінні якої перебувають речі та документи, що відповідно до ч. 1 ст. 166 КПК України, у разі невиконання ухвали про тимчасовий доступ до речей і документів слідчий суддя, суд за клопотанням сторони кримінального провадження, якій надано право на доступ до речей і документів на підставі ухвали, має право постановити ухвалу про дозвіл на проведення обшуку згідно з положеннями цього Кодексу з метою відшукання та вилучення зазначених речей і документів.

Ухвала слідчого судді про тимчасовий доступ до речей і документів може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення в частині надання дозволу на вилучення речей і документів, які посвідчують користування правом на здійснення підприємницької діяльності, або інших, за відсутності яких фізична особа - підприємець чи юридична особа позбавляються можливості здійснювати свою діяльність.

В іншій частині ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1