№ 1-кп/755/1590/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про призначення судового розгляду

"26" листопада 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянув у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006374 від 30.07.2019 року, відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Килія, Одеської області, українця, громадянина України, не працюючого, з вищою освітою, розлученого, маючого на утриманні дитину 2007 р.н., зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше несудимого в силу ст. 89 КК України,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

З Київської місцевої прокуратури № 4 до Дніпровського районного суду м. Києва надійшов для розгляду обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006374 від 30.07.2019 року, відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, який ухвалою судді від 04 листопада 2019 року призначений до розгляду в підготовчому судовому засіданні.

У підготовчому судовому засіданні прокурор доповів про можливість призначення обвинувального акту відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, до розгляду, оскільки дотримано норм кримінально-процесуального законодавства.

Захисник ОСОБА_5 щодо призначення обвинувального акту до судового розгляду заперечував та зазначив, що в обвинувальному акті відсутні характеризуючі дані його підзахисного, зокрема, щодо сімейного стану, наявності на утриманні малолітньої дитини 2007 р.н., хвороб, а саме - ОСОБА_6 , інформації, що останній потребує лікування та проходить соціальну реабілітацію, пов`язану із лікуванням від наркозалежності. Крім того, в обвинувальному акті вказані не підтверджені та не досліджені факти, зокрема, що обвинувачений вступив у злочинну змову з особою, відносно якої матеріали виділені в окреме провадження, а в матеріалах провадження відсутні протоколи допиту даної особи, які б вказували на змову його підзахисного. В обвинувальному акті обвинувачений зазначений, як раніше судимий, однак, він вже два роки як вважається не судимим і це має велике значення для кваліфікації дій ОСОБА_3 .

Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав думку свого захисника.

Зокрема, прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про те, що відносно обвинуваченого ОСОБА_3 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: обвинувачений ОСОБА_3 , будучи обізнаним про міру покарання, яка загрожує йому у разі визнання його винуватим, може переховуватись суду, у тому, числі виїхати за кордон, може незаконно впливати на потерпілого, свідків, вчинити інше кримінальні правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Даний запобіжний захід забезпечить у повній мірі дієвість кримінального провадження.

Захисник ОСОБА_5 заперечував проти застосування до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки його підзахисний проживає за адресою: АДРЕСА_2 , де проходить реабілітацію. До суду ОСОБА_3 приїхав у супроводі працівників закладу, оскільки такі правила, що виключає ризики його ухилення від суду або вчинення нових злочинів. Під час досудового розслідування його підзахисний завжди прибував за викликом до слідчого, жодних дій, які б свідчили про його ухилення від органів слідства, не вчиняв. Крім того, на даний час, ОСОБА_3 знаходиться вже двадцять шість днів без запобіжного заходу і не вчинив жодного злочину, дисципліну у закладі, де він проходить реабілітацію, не порушував, став на шлях виправлення, що свідчить про відсутність ризиків.

Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав думку свого захисника.

Заслухавши думки учасників кримінального провадження, оглянувши клопотання, вивчивши обвинувальний акт відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, суд приходить до наступного.

Згідно зі ст. 110 КПК України, обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим ст. 291 цього Кодексу.

Зокрема, відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 291 КПК України, до обвинувального акту додається реєстр матеріалів досудового розслідування.

Так, обвинувальний акт повинен містити відомості, зазначені в ч. 2 ст. 291 КПК України, зокрема: 1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; 2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; 5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; 6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; 7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); 9) дату та місце його складення та затвердження.

З урахуванням викладеного, вивчивши обвинувальний акт відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, суд вважає, що є достатні підстави для призначення його до судового розгляду, оскільки, згідно з наданим до суду обвинувальним актом, складеним слідчим, відповідно до вимог КПК України, прокурором дотримані вимоги територіальної підсудності та підстав для його повернення прокурору не встановлено.

Судовий розгляд необхідно здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ст. 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (ст. 177 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Заслухавши учасників кримінального провадження, суд вважає, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, наявні, з огляду на специфіку кримінального правопорушення, тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_3 у разі визнання його винними у вчиненому кримінальному правопорушенні, а також на конкретні обставини кримінального провадження та його особу.
Враховуючи наведене, суд на даному етапі розгляду обвинувального акту, приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора про обрання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки не зникли ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176-178, 181, 194, 314-316 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006374 від 30.07.2019 року, відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, призначити до судового розгляду на 05 грудня 2019 року на 14 годину 30 хвилин у приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5.

Судовий розгляд проводити суддею одноособово у відкритому судовому засіданні за участю прокурора, потерпілого, захисника та обвинуваченого.

Клопотання прокурора про обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задовольнити.
Обрати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем його проживання: АДРЕСА_2 , строком на 60 днів, до 24 січня 2020 року.
Покласти на ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступний обов`язок, передбачений п. 1 ч. 5 ст. 194 КПК України - прибувати за кожною вимогою до суду.

Зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, цілодобово не залишати своє місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу суду.
Виконання даної ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого.
Направити ухвалу на виконання до органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого.
Контроль за виконанням ухвали покласти на Київську місцеву прокуратуру № 4.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя