Березанський міський суд Київської області
Номер провадження 1-кп/356/5/20
Справа № 356/124/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.02.2020 рокуБерезанський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
потерпілого ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про залучення експерта для проведення комісійної судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000276 від 18.12.2018, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,
ВСТАНОВИВ:
На розгляді суду перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000276 від 18.12.2018, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
13.02.2020 захисником обвинуваченого ОСОБА_4 адвокатом ОСОБА_5 подано до канцелярії суду клопотання про залучення експерта для проведення комісійної судово-медичної експертизи, зареєстроване канцелярією суду за вх. № 555.
У клопотанні захисник просить доручити експертам Київського обласного бюро судово-медичних експертиз, адреса: 04112, м. Київ, вул. Оранжерейна, 7, провести комісійну судово-медичну експертизу у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000276 від 18.12.2018, на вирішення експертам поставити такі питання: 1. Які тілесні ушкодження були виявлені у ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під час його розтину, їх локалізація, характер та механізм утворення? 2. Який ступінь тяжкості виявлених тілесних ушкоджень? 3. Яка причина смерті ОСОБА_7 .? 4. Чи міг ОСОБА_7 залишитися живим, у разі надання йому вчасної кваліфікованої медичної допомоги? 5. Чи могли утворитися на тілі ОСОБА_7 виявлені тілесні ушкодження за механізмом, вказаним обвинуваченим ОСОБА_4 в ході його допиту та проведеного слідчого експерименту від 19.12.2018 з ним? 6. Чи міг ОСОБА_7 після отриманих тілесних ушкоджень, що були в нього виявлені в ході розтину, здійснювати активні дії (палити, ходити, розмовляти, підніматися східцями тощо)? 7. Чи міг ОСОБА_7 отримати виявлені тілесні ушкодження внаслідок падіння з висоти власного зросту та одного маршу бетонних східців? Для дослідження експертам надати матеріали кримінального провадження № 0000276. Дозволити експертам без додаткового погодження із судом залучати для проведення дослідження інших фіхівців, які володіють необхідними знаннями та навичками, в тому числі з інших установ (підприємств, організацій).
В обґрунтування клопотання зазначено, що згідно висновку судово-медичної експертизи № 2/т від 05.02.2019 при дослідженні трупа ОСОБА_7 , 1982 року народження виявлено відкриту черепно-мозкову травму (синці крововиливи та рана на обличчі, крововиливи у м`які тканини голови, перелом склепіння та основи черепа, крововиливи під оболонки та у речовину головного мозку, набряк набухання головного мозку); синець на задній поверхні правого стегна, крововилив зі згортком крові у м`яких тканинах правого стегна. Смерть ОСОБА_7 наступила від відкритої черепно-мозкової травми з крововиливом під оболонки та у речовину головного мозку, що підтверджується даними судово-медичної експертизи, та даними додаткових методів дослідження.
Виявлені при експертизі трупа вищеописані ушкодження прижиттєві, виникли за деякий час до настання смерті від дії тупого твердого предмету (предметів), або при ударі об такий (такі). Відкрита черепно-мозкова травма відноситься до категорії тяжких, за ознакою небезпеки для життя, яка в даному випадку призвела до настання смерті.
Крім того, виявлені при експертизі трупа вищеописані ушкодження знаходяться у прямому причинно-наслідковому зв`язку з умисними діями ОСОБА_4 ».
Однак, окрім викладених висновків судово-медичної експертизи, у даному висновку експерта вказано, що «виявлені ушкодження утворилися за деякий час до настання смерті, який вираховується десятками хвилин», що в свою чергу спростовує формулювання обвинувачення, оскільки згідно з фактичними обставинами, встановленими прокурором - ОСОБА_4 наніс тілесні ушкодження ОСОБА_7 близько 21:00 год., а помер останній о 03:20 год., тобто більш ніж через п`ять годин, що прямо суперечить об`єктивним даним судово-медичної експертизи.
Між цим, в ході дослідження доказів кримінального провадження, а саме з показань свідків та обвинуваченого вбачається, що ОСОБА_4 не наносив такої кількості ударів потерпілому, як зазначено в обвинуваченні.
Водночас, з висновків цієї ж судово-медичної експертизи вбачається, що «виявлені тілесні ушкодження у ОСОБА_7 не могли утворитися за обставин, на які вказано у протоколі допиту підозрюваного ОСОБА_4 »
З матеріалів кримінального провадження не встановлено механізм нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , оскільки жоден зі свідків та очевидців події не вказував, що ОСОБА_4 наносив потерпілому велику кількість ударів, або ж удари кулаком чи ногою.
При ударах кулаком такої сили, щоб зламати череп дорослої людини, повинні були б залишитися сліди на кулаках, хоча фотознімки рук обвинуваченого ОСОБА_4 , зроблені на наступний день, вказують, що на зовнішніх сторонах кистів рук немає жодних слідів від ударів, що спростовує сформульоване обвинувачення.
Відповідно до показань судово-медичного експерта ОСОБА_8 , який був допитаний в суді, він пояснив, що характер та локалізація тілесних ушкоджень не відповідають механізму, про який вказує в своїх показаннях обвинувачений ОСОБА_4 . При цьому, судово-медичний експерт зазначає, що, на його думку, тілесні ушкодження у вигляді такої черепно-мозкової травми неможливо завдати внаслідок ударів руками. Такі ушкодження, на думку цього експерта, могли виникнути або ж ударом предмету, що невиключно могла бути взута нога, або ж удару об якийсь предмет. Також експерт ОСОБА_8 при дослідженні трупа померлого ОСОБА_7 не виявив ушкоджень, характерних для падіння потерпілого зі східців, про що вказував не лише обвинувачений ОСОБА_4 , а і майже всі допитані в суді свідки та очевидці.
На думку сторони захисту, судом не з`ясовано, а прокурором не доведено спосіб вчиненого кримінального правопорушення, оскільки вказаний у обвинувальному акті механізм не підтверджується доказами, а навіть спростований показаннями як судово-медичного експерта, так і іншими допитаними в ході судового розгляду особами. Всі допитані особи вказували, що ОСОБА_4 рукою зжатою в кулак чи ногами не наносив тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , також ніхто з допитаних осіб не вказували на завдання ударів ОСОБА_7 в місце, де було виявлено відкритий перелом черепа.

Саме відкрита черепно-мозкова травма, відповідно до висновку судово-медичної експертизи відносить до категорії тяжких тілесних ушкоджень та не мають причинного зв`язку з настанням смерті.

Крім того, залишаються нез`ясованими наслідки бездіяльності лікарів Березанської міської лікарні у ненаданні медичної допомоги потерпілому ОСОБА_7 після доставлення його до приміщення лікувального закладу.

Так, відповідно до сформульованих фактичних обставин у обвинувальному акті, ОСОБА_4 наніс ОСОБА_7 тілесні ушкодження близько 21 години 30 хвилин (більш точного часу під час досудового розслідування не встановлено), а смерть настала о 03 годині 20 хвилин, тобто майже через шість годин, отже, минуло чверть доби. Однак, відповідно до висновку експерта № 2/Т від 05 лютого 2019 року (питання п`яте): «Виявлені ушкодження утворилися за деякий час до настання смерті, який вираховується десятками хвилин».
Допитаний судовий експерт ОСОБА_8 з цього приводу 18 листопада 2019 року, пояснив суду, «що в даному випадку час з моменту отримання ушкоджень до настання смерті, в даному випадку мінімальна пiв години, а максимальна - до двох, а в деяких випадках до трьох годин».
Отже, відповідно до показань експерта ОСОБА_8 , максимальний час, який міг бути між моментом завдання тілесних ушкоджень до моменту смерті це три години, а в даному випадку минуло в два рази більше - шість годин.
На думку цього ж експерта, поняття «десятки хвилин» є проміжком розтягнутим.
Сторона захисту вважає такі твердження експерта помилковими і необґрунтованими, оскільки хвилинами вимірюється година, а, відповідно, годинами вимірюється доба. Якщо ж в даному випадку проміжок часу від отримання потерпілим тяжких тілесних ушкоджень до смерті наступив через майже шість годин, то експерт мав би визначати цей проміжок годинами, а не хвилинами.
Також експерт ОСОБА_8 виключає падіння загиблого, оскільки було б декілька переворотів та не було виявлено тілесних ушкоджень, характерних для такого падіння. Такі показання експерта та його висновок в цій частині є сумнівними та суперечать показанням всіх свідків, які були на місці пригоди та вказували, що потерпілий ОСОБА_7 втратив свідомість безпосередньо після падіння зі східців. Наразі стороною обвинувачення не надано суду жодного доказу на спростування показань як обвинуваченого так і свідків в цій частині. Факт виявлення потерпілого медичними працівниками в приміщенні під`їзду багатоповерхового будинку між першим та другим поверхом, свідчить про те, що він після бійки з ОСОБА_9 здійснював активні дії та самостійно переміщався.
Таким чином, на думку сторони захисту, не є встановленим та беззаперечно доведеним спосіб вчинення кримінального правопорушення, що в свою чергу унеможливлює встановлення вини чи невинуватості обвинуваченого ОСОБА_4 . Крім цього, в ході допиту судово-медичного експерта ОСОБА_8 , останній надавав відповіді, сформульовуючи їх припущенням, а не категоричними твердженнями, що ставить під сумнів категоричність висновку експерта судово-медичної експертизи за фактом смерті ОСОБА_7 .
З огляду на викладене, враховуючи те, що для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, сторона захисту вважає, що виникла необхідність у проведенні комісійної судово-медичної експертизи.
В судовому засіданні обвинувачений та його захисник підтримали клопотання, з підстав, викладених у ньому, просили його задоволити.
Прокурор ОСОБА_3 з посиланням на ст. 242 КПК України зазначив, що вказаною статтею передбачено випадки, коли обов`язково проводиться експертиза. Питання, які захист ставить перед експертом неодноразово з`ясовувалися різними експертизами, які проводилися на досудовому слідстві, окрім питання «Чи міг ОСОБА_7 залишитися живим у разі надання йому вчасної кваліфікованої медичної допомоги?», вирішення якого можливе в рамках іншого кримінального провадження за заявою потерпілого щодо ненадання належної медичної допомоги працівниками медичного закладу. З такою заявою потерпілий не звертався. Відповідно до ст. 244 КПК України сторона захисту була не позбавлена права самостійно звернутися з клопотанням про проведення експертизи як до експертної установи, так і до слідчого судді. Таким чином, прокурор просив у задоволенні клопотання відмовити.

Потерпілий ОСОБА_6 підтримав думу прокурора.

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до наступного висновку.

За приписами ч. 2 ст. 22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 6 ст. 22 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обовязків.

Згідно з ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно з ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.
Згідно з п. 1.2.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 (у редакції від 31.01.2020) згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.
Відповідно до п. 3 Правил проведення комісійних судово-медичних експертиз в бюро судово-медичної експертизи, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17.01.95 р. № 6 комісійна експертиза з поміж іншого проводиться з метою усунення протиріч між раніше проведеною експертизою та іншими матеріалами справи у випадку необгрунтованості висновків або сумнівів особи, яка проводить дізнання, слідчого, прокурора, судді або суду в правильності згаданої експертизи.

Зважаючи на те, що судовий розгляд має відбуватися на засадах змагальності та диспозитивності, а сторони обвинувачення і захисту користуються рівними правами у наданні доказів, їх дослідженні та доведенні їх переконливості перед судом, суд приходить до висновку про необхідність призначення комісійної судово-медичної експертизи, що сприятиме повноті з`ясування всіх обставин, які мають значення для повного і справедливого вирішення справи.
Вислухавши учасників процесу та вивчивши матеріали справи, суд вважає, що клопотання захисника обвинуваченого слід задоволити, оскільки для об`єктивного розгляду справи необхідно вирішити ті питання, відповідь на які може вплинути на кваліфікацію дій обвинуваченого, а тому по справі слід призначити комісійну судово-медичну експертизу.

Відповідно до ч. 3 ст. 232 КПК України до ухвали суду про доручення проведення експертизи у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, включаються питання, поставлені перед експертом учасниками судового провадження, судом. Суд має право не включати до ухвали питання, поставлені учасниками судового провадження, якщо відповіді на них не стосуються кримінального провадження або не мають значення для судового розгляду, обґрунтувавши таке рішення в ухвалі.

Так, суд приходить до висновку про необхідність часткового задоволення клопотання захисника про призначення експертизи, зокрема, на думку суду, відсутня необхідність ставити на вирішення експертів питання № 4. «Чи міг ОСОБА_7 залишитися живим, у разі надання йому вчасної кваліфікованої медичної допомоги?», оскільки немає необхідності з`ясовувати зазначені обставини у даному кримінальному провадженні, оскільки вони безпосередньо не пов`язані з обвинуваченням.

Призначення комісійної судово-медичної експертизи на думку суду, є доцільним та не потягне за собою безпідставне порушення розумних строків розгляду кримінального провадження.

Судовий розгляд, відповідно до ч. 4 ст. 332 КПК України продовжити, після отримання висновку експертів.

Приймаючи до уваги викладене, керуючись ст.ст.69,242-245,332 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про залучення експерта для проведення комісійної судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000276 від 18.12.2018, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, задовольнити частково.
Призначити по даному кримінальному провадженню комісійну судово-медичну експертизу, виконання якої доручити експертам Комунального закладу Київської обласної ради «Київське обласне бюро судово-медичної експертизи», які мають право, відповідно до Закону України "Про судову експертизу" на проведення експертизи, на вирішення якої поставити наступні питання:
1. Які тілесні ушкодження були виявлені у ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під час його розтину, їх локалізація, характер та механізм утворення?
2. Який ступінь тяжкості виявлених тілесних ушкоджень?
3. Яка причина смерті ОСОБА_7 .?
4. Чи могли утворитися на тілі ОСОБА_7 виявлені тілесні ушкодження за механізмом, вказаним обвинуваченим ОСОБА_4 в ході його допиту та проведеного слідчого експерименту від 19.12.2018 з ним?
5. Чи міг ОСОБА_7 після отриманих тілесних ушкоджень, що були в нього виявлені в ході розтину, здійснювати активні дії (палити, ходити, розмовляти, підніматися східцями тощо)?
6. Чи міг ОСОБА_7 отримати виявлені тілесні ушкодження внаслідок падіння з висоти власного зросту та одного маршу бетонних східців?
В розпорядження експертів надати матеріали кримінального провадження № 356/124/19, провадження № 1-кп/356/5/20, копію ухвали про призначення комісійної судово-медичної експертизи.
Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384,385 КК України за завідомо неправдивий висновок та відмову без поважної причини від виконання покладених на них обов`язків.

Проведення експертизи провести в місячний строк з часу одержання матеріалів кримінального провадження та копії даної ухвали суду.
Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1