Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/9751/19
Провадження № 1-кп/644/86/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 березня 2020 року м. Харків

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Орджонікідзевського районного суду м. Харкова кримінальне провадження № 002585 у відношенні ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
В провадженні суду перебуває кримінальне провадження у відношенні ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

Ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 17.10.2019 року обвинуваченому ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 03.02.2020 року запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_4 у виді тримання під вартою продовжено до 02.04.2020 року.

Прокурором в судовому засіданні подано клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку тримання під вартою, оскільки строк дії ухвали про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою спливає та наявні ризики, визначені ст. 177 КПК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що обвинувачений, на думку прокурора, може незаконно впливати на потерпілу та свідків, які є його родичами та знайомими. Крім того, обвинувачений може приховуватись від суду, з метою уникнення покарання. Прокурор просить суд врахувати вагомість наявних доказів вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним. Таким чином, ризики, які існували під час досудового розслідування, продовжують існувати і на теперішній час.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник по суті клопотання заперечували.

Суд, вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши письмові матеріали справи, встановив наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Зазначені прокурором ризики були встановлені ухвалою слідчого судді, ухвалами суду та на даний час не перестали існувати.

Так суд враховує, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, внаслідок якого настала смерть потерпілої і за який передбачено тривалий термін покарання від 7 до 10 років. Усвідомлюючи ризик бути засудженим до тривалого терміну ув`язнення, обвинувачений може переховуватися від суду.

Окрім того, суд враховує, що на теперішній час триває судовий розгляд, потерпіла та свідки не допитані. Таким чином, обвинувачений ОСОБА_4 може впливати на потерпілу та свідків, які є його родичами та знайомими.

Разом з цим суд враховує, що у обвинуваченого відсутні міцні соціальні зав`язки, з метою забезпечення гарантування його присутності під час подальшого провадження, суд приходить до висновку, що інші більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не можуть запобігти зазначеним ризикам.

Вирішуючи питання щодо можливості продовження обвинуваченому строку запобіжного суд, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, оцінює в сукупності всі обставини, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що доводи прокурора про те, що ризики, які мали місце на час обрання запобіжного заходу, продовжують існувати, є обґрунтованими, а тому заявлене прокурором клопотання про продовження обвинуваченому строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає задоволенню, з урахуванням ризиків, визначених ст. 177 КПК України, а саме, те, що обвинувачений може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків.

Керуючись ст. ст. 176 главою 18 КПК України, суд,

У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

Строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України продовжити до 19.00 години 27 травня 2020 року.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Головуючий - суддя: ОСОБА_1