Провадження № 1-кп/638/264/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2020 року року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря ОСОБА_4 ,

за участю прокурора ОСОБА_5 ,

законного представника ОСОБА_6

захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_5 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинувачених ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та клопотання захисника ОСОБА_7 в порядку ст.333 КПК України про надання тимчасового доступу до інформації, яка містить охоронювану законом таємницю та допиту свідків, по кримінальному провадженню за підозрою ОСОБА_12 , ОСОБА_11 , ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.187, ч.3 ст.289 КК України,

в с т а н о в и в:

В провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова перебуває обвинувальний акт кримінального провадження за підозрою ОСОБА_12 , ОСОБА_11 , ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.187, ч.3 ст.289 КК України.

В судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинувачених ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до 60 діб, посилаючись на наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України. Також, прокурор просив долучити до матеріалів справи обвинувальний акт зі зміненим обвинуваченням, яке фактично є уточненим.

Захисник ОСОБА_8 покладалась на розсуд суду в частині продовження строку дії запобіжного заходу, вказала про право прокурора на зміну обвинувального акту та вважала неможливим подальший розгляд справи за відсутності потерпілого.

Захисник ОСОБА_7 заперечував проти заявленого клопотання про продовження строку тримання під вартою його підзахисним, вважаючи ризики не доведеними.

Також, адвокат ОСОБА_7 зазначив про неможливість подальшого судового розгляду за відсутності потерпілого.

Крім того, захисник ОСОБА_7 звернувся до суду з клопотанням в порядку ст.333 КПК України про надання тимчасового доступу до інформації, яка містить охоронювану законом таємницю, в якому просив надати йому як стороні кримінального провадження тимчасовий доступ до інформації, яка знаходиться у володінні ПрАТ «Київстар» про телефонні з`єднання абонента НОМЕР_1 , НОМЕР_2 в період часу з 01.04. по 04.07.2017 року з вказівкою дати, часу, тривалості, типу з`єднання, адрес розташування базових станцій, через які відбувалося з`єднання, ідентифікаційними ознаками терміналів. Вимогу клопотання обґрунтовує тим, що 27.06.2017 року допитаний під час досудового розслідування потерпілий ОСОБА_13 дав покази про те, що 26.06.2017 року під час скоєння відносно нього розбійного нападу, невстановлені особи заволоділи його телефоном Айфон7 ІМЕІ НОМЕР_3 та іншим майном. 30.08.2017 року сторона захисту після надання показів підозрюваного ОСОБА_14 , який пояснив про існування боргу між потерпілим ОСОБА_13 та його братом ОСОБА_15 , про те, що його брат неодноразово телефонував потерпілому з питання повернення боргу на телефон НОМЕР_4 зі свого номеру НОМЕР_5 до моменту доки ОСОБА_13 не змінив номер, а в період часу з квітня по травень 2017 року він телефонував Арутюняну на номер НОМЕР_1 з номера НОМЕР_2 з питань повернення боргу, звертався з клопотанням в порядку ст.220 КПК України до слідчого, однак в задоволенні клопотання відмовлено. Інформація, до якої сторона просить надати тимчасовий доступ має суттєве значення, оскільки може підтвердити чи спростувати покази потерпілого ОСОБА_13 та обвинувачених ОСОБА_16 .

Також, захисник ОСОБА_7 звернувся до суду з клопотанням в порядку ст.333 КПК України про надання тимчасового доступу до інформації, яка містить охоронювану законом таємницю, в якому просив надати йому як стороні захисту тимчасовий доступ до інформації, яка знаходиться у володінні ПрАТ «ВФ Україна» про телефонні з`єднання абонента НОМЕР_6 в період часу з 23 год. до 24 год. 26.06.2017 року з вказівкою дати, часу, тривалості, типу з`єднань, адрес розташування базових станцій, через які відбувалося з`єднання, ідентифікаційними ознаками терміналів; про телефонні з`єднання абонента НОМЕР_7 у період часу з 23 год 26.06. до 18 год. 27.06.2017 року з вказівкою аналогічних даних. Клопотання обґрунтоване тим, що згідно запису ЖЕО ОСОБА_13 зателефонував 26.06.2017 року на лінію «102» з телефонного номера НОМЕР_6 о 23:27 год. За інформацією сторони захисту даний телефонний номер належить таксисту на ім`я ОСОБА_17 . Крім того, згідно матеріалів кримінального провадження 27.06.2017 року за дозволом потерпілого на підставі виклику СОГ в його помешканні проведений огляд, під час якого був присутній понятий ОСОБА_18 , який є рідним братом потерпілого та користується номером телефона НОМЕР_7 . При цьому вказав, що рідний брат потерпілого має зв`язки в правоохоронних органах та посприяв швидкому порушенню кримінального провадження. Інформація, до якої захисник просить надати тимчасовий доступ, на думку останнього, має суттєве значення для вирішення справи, може підтвердити чи спростувати покази потерпілого ОСОБА_13 .

Разом з тим, в судовому засіданні адвокат ОСОБА_7 надав клопотання про виклик і допит свідків ОСОБА_18 та ОСОБА_19 , які були залучені в якості понятих на стадії досудового слідства для проведення відповідної слідчої (розшукової) дії.

12.05.2020 року захисник ОСОБА_7 звернувся до суду з клопотанням про виклик і допит експерта Харківського обласного бюро СМЕ ОСОБА_20 для роз`яснення висновку. Дане клопотання адвокат вважав передчасним та неактуальним на теперішній час.

Захисник ОСОБА_9 вважала клопотання прокурора необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню, зазначила про недоведеність ризиків, зазначених прокурором. Підтримала клопотання заявлене захисником ОСОБА_7 та вказала про необхідність часу для ознайомлення з уточненим обвинувальним актом.

Обвинувачені ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 підтримали думку своїх захисників.

Вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Розглядаючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так само як і про його продовження, суд для прийняття законного і обґрунтованого рішення, відповідно до ст. ст. 178, 199 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Розумність строку тримання під вартою не піддається абстрактній оцінці. Законність тримання під вартою необхідно оцінювати, виходячи з особливостей конкретної справи. Проте продовження строку тримання під вартою можна виправдати, коли є конкретні ознаки існування реальної суспільної потреби, які незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають вимогу права, передбаченого ст. 5 Конвенції (рішення у справі "Lavents v. Latvia" п. 70).

Відповідальність за дотримання розумних строків тримання підозрюваного під вартою покладається в першу чергу на національні судові органи (рішення у справі "Геращенко проти України" п. 100).

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України, суд першої інстанції зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Абзацом другим цієї ж частини ст. 331 КПК України на суд покладено такий самий обов`язок, а саме повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, у разі якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Враховуючи, що ОСОБА_11 та ОСОБА_10 обвинувачуються у вчиненні особливо тяжкого злочину, а також приймаючи до уваги існування обґрунтованих ризиків, що обвинувачені можуть переховуватись від суду, та враховуючи ту обставину, що дане кримінальне провадження в суді першої інстанції не завершено до спливу продовженого строку, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для зміни запобіжного заходу обвинуваченим.

За таких обставин, враховуючи продовження існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинувачених (ризиків можливості переховуватися від суду та незаконного впливу на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні) та неможливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, а також враховуючи вік та стан здоров`я обвинувачених; репутацію; майновий стан; розмір майнової шкоди; відсутність доказів на підтвердження наявності у них міцних соціальних зв`язків, суд вважає, що обвинуваченим можливо продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого відповідно до вимог ч. 1 ст. 197 КПК України не може перевищувати шістдесяти днів.

Що стосується клопотань захисника ОСОБА_7 про надання тимчасового доступу до інформації, яка містить охоронювану законом таємницю, то суд зазначає про наступне.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 333 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються під час судового провадження згідно з положеннями розділу ІІ цього Кодексу з урахуванням особливостей, встановлених цим розділом.

Під час розгляду клопотання про надання тимчасового доступу до речей і документів суд також враховує причини, через які доступ не був здійснений під час досудового розслідування. Якщо судом під час судового провадження прийнято рішення про надання доступу до речей і документів, суд відкладає судовий розгляд на строк, достатній для здійснення такого заходу забезпечення кримінального провадження та ознайомлення учасників судового провадження з його результатами. Особа, яка під час судового провадження отримала речі і документи внаслідок здійснення тимчасового доступу до них, зобов`язана надати до них доступ у порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу.

Так, згідно із ч.1 ст.159 КПК України тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та вилучити їх (здійснити їх виїмку).

Відповідно до ч.5 ст. 163 КПК України слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, якщо сторона кримінального провадження у своєму клопотанні доведе наявність достатніх підстав вважати, що ці речі або документи: 1) перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи; 2) самі по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, у зв`язку з яким подається клопотання, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні; 3) не становлять собою або не включають речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю.

Тобто, для постановлення ухвали суду про надання доступу до речей і документів необхідна сукупність усіх підстав, які передбачені у пунктах 1-3 ч.5 ст. 163 КПК України, а не будь-яку на вибір заявника.

Колегія суддів зазначає, що захисником не доведено факту того, що дані відомості мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні. Захисником також не конкретизовано, які важливі обставини у кримінальному проваджені будуть встановлені за допомогою даних відомостей та яким чином дані відомості будуть сприяти в доведені невинуватості обвинуваченого.

Враховуючи вищевикладене, захисником не підтверджено наявність підстав, які передбачені пунктами 2,3 ч.5 ст. 163 КПК України, а тому в задоволенні даного клопотання необхідно відмовити.

Крім того, на думку суду, відповідно до правового принципу презумпції невинуватості сторона захисту не повинна турбуватися про збирання всіх відомостей, які мають хоча б побічний стосунок до провадження і не відповідають критеріям доказів, оскільки не зобов`язана доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення. А усі сумніви щодо доведеності вини особи будуть все одно тлумачитися на користь такої особи (ст.17 КПК України).

Клопотання захисника про виклик і допит свідків є необґрунтованим та не містить мотивів, що викликають необхідність у виклику та допиту зазначених адвокатом свідків, а тому підлягає відмові у задоволенні.

Керуючись ст.ст.159, 163, 177, 331,333 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_5 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинувачених ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , кожного, до 60 діб - до 13 липня 2020 року.

Прийняти до розгляду змінений прокурором обвинувальний акт у даному кримінальному провадженні.

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 в порядку ст.333 КПК України про надання тимчасового доступу до інформації, яка містить охоронювану законом таємницю, та виклик свідків - відмовити.

Оголосити перерву у судовому засіданні до 11:00 години 04 червня 2020 року для надання часу учасникам процесу на ознайомлення зі зміненим обвинувальним актом та виклику потерпілого.

Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом семи днів з дня її проголошення.

Головуючий: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3