Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/1350/2020 Справа № 641/4956/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 липня 2020 року Комінтернівський районний суд м. Харкова

у складі: головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання прокурора Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001494 від 24.06.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В :
До суду надійшло вказане клопотання слідчого.

В обґрунтування свого клопотання прокурор посилається на те, що 23.06.2020 до Слобідського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що 23.06.2020 о 19:30 за адресою: м. Харків, проспект Героїв Сталінграду, 171 в магазині «Єва», невідома особа, шляхом вільного доступу здійснила крадіжку сонцезахисних окулярів марки «SGI2019-76» у кількості 1 шт., чим спричинила ТОВ «РУШ» матеріальну шкоду на суму 225 грн.

Відомості за вказаним фактом внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.06.2020 за № 0001494 та розпочато досудове розслідування за попередньою правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України.

23.06.2020 о 19 год. 33 хв. під час огляду місця події біля під`їзду №5 розташованого в будинку №175 за адресою: м. Харків, проспект Героїв Сталінграду, в присутності двох понятих ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видала сонцезахисні окуляри у кількості 1 шт., з металевою оправою сірого кольору, на якій мається захисний магніт. Лінзи сонцезахисних окулярів мають синій колір. В подальшому вищезазначені сонцезахисні окуляри були упаковані в сейф-пакет №1050865, на якому поставили свої підписи усі часники огляду місця події.

24.06.2020 постановою слідчого ОСОБА_5 вилучені вищезазначені сонцезахисні окуляри у кількості 1 шт., визнані речовими доказами та приєднані до матеріалів кримінального провадження.
Згідно клопотання, прокурор вважає за необхідне накласти арешт на вказані окуляри, оскільки вони мають доказове значення у справі, необхідні для проведення експертних досліджень та є предметом злочину.
Прокурор в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд клопотання без його участі.

Володілець майна була належним чином повідомлена, про причини неявки суду не повідомила.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, вважає, що клопотання підлягає задоволенню.

Згідно ч. 7 ст. 236 КПК України вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Згідно ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

З аналізу норм п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Разом із тим, статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Як зазначено у клопотанні, вилучені окуляри мають вагоме значення для досягнення мети доказування у даному кримінальному провадженні, а саме, мають силу речового доказу та зберегли на собі сліди злочину.

Європейський суд з прав людини, неодноразово підкреслював, що у разі, коли держави вважають за потрібне вдаватися до таких заходів, як обшуки з метою отримання доказів вчинення протиправних діянь, вилучення майна або арешт майна, Суд оцінюватиме, чи були підстави, наведені для виправдання таких заходів, відповідними та достатніми, і чи було дотримано принцип пропорційності, а також, зокрема, чи були у справі також інші докази на той час вчинення протиправних діянь та на рішення ЄСПЛ у справі «Новоселецький проти України» (Заява №47148/99, рішення від 22.02.2005, остаточне рішення від 22.05.2005) Європейський суд з прав людини вказує, що у кожній справі, в якій йде мова про порушення вищезгаданого права (володіння своїм майном), суд повинен перевірити дії чи бездіяльність держави з огляду на дотримання балансу між потребами загальної суспільної потреби та потребами збереження фундаментальних прав особи, особливо враховуючи те, що заінтересована особа не повинна нести непропорційний та непомірний тягар .
Відповідно до пунктів 69,73 рішення Європейського суду з прав людини від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції" (Sporrong and Lonnroth v. Sweden) будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар.

Слідчий суддя вважає, що прокурором доведено, що вилучені окуляри мають силу речового доказу, є предметом злочину та необхідні для проведення експертного дослідження.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання прокурора обґрунтовано та підлягає задоволенню.

Керуючись вимогами ст.ст. 170-175 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :
Клопотання прокурора Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно задовольнити.

Накласти арешт на вилучені у ОСОБА_4 в ході огляду місця події від 23.06.2020 за адресою: м. Харків, проспект Героїв Сталінграду, 175, біля 5-го під`їзду, сонцезахисні окуляри у кількості 1 шт., з металевою оправою сірого кольору, на якій мається захисний магніт, лінзи окулярів мають синій колір, які в подальшому були упаковані в сейф-пакет №1050865, на якому поставили свої підписи усі учасники огляду місця події.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Виконання ухвали покладається на прокурора Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_3 ..

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя- ОСОБА_1