печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 листопада 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 в інтересах ТОВ "ТОП Скіл" про часткове скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 18.07.2019 року по справі №757/37242/19-к у рамках кримінального провадження № 0000461,-
В С Т А Н О В И В :
14.08.2019 року до Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 в інтересах ТОВ "ТОП Скіл", в порядку ст. 174 КПК України, про скасування арешту майна а саме на кошти, які знаходяться на рахунку ТОВ «ТОП Скіл» () № НОМЕР_1 відкритого в ЮЖНЕ ГРУ АТ КБ «Приватбанк»(, зареєстроване за адресою: м. Київ, вул. Грушевського, 1Д) та № НОМЕР_2 відкритий в АТ «Укрсиббанк» (, МФО 351005, юридична адреса: м. Київ, вулиця Андріївська, 2/12), накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_5 від 18.07.2019 року по справі № 757/37242/19-к у рамках кримінального провадження № 0000461.
Клопотання обґрунтоване тим, що накладення арешту на майно, яке знаходиться у власності ТОВ «ТОП Скіл» є безпідставним, а клопотання про арешт майна носить дуже формальний характер, шаблонні словосполучення, та немає ніяких конкретно-встановлених фактів щодо протиправної діяльності ТОВ «ТОП Скіл». Таким чином, накладення арешту на рахунки Товариства без вивчення всіх обставин справи,відбулось шляхом ведення суду в оману без з`ясовування всіх обставин та вивчення всіх фактів, вищезазначений арешт банківських рахунків є не обґрунтований та на теперішній час немає необхідності тримати під арештом рахунки підприємства. Накладений арешт зупинив діяльність Товариства, виплату заробітної плати працівникам та сплату податків та зборів до бюджету.
Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.
У судове засідання представник заявника не з`явився, про місце та час розгляду клопотання повідомлений належним чином, до суду подано заяву про розгляд клопотання у відсутності представника заявника, вимоги клопотання підтримує та просить клопотання задовольнити.
Прокурор Генеральної прокуратури України у судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Вивчивши матеріали справи, дослідивши надані до клопотання письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Так, судовим розглядом встановлено, що Генеральною прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0000461 від 30.07.2015р. за фактом створення групою осіб в період 2018-2019 років на території м. Києва, Харківської та Донецької областей «транзитно-конвертаційної групи» з підконтрольних суб`єктів підприємницької діяльності, з метою використання реквізитів підприємств та їх розрахункових рахунків у злочинних схемах зі створення штучної видимості законності здійснення фінансово-господарських операцій та безпідставного формування податкового кредиту з податку на додану вартість та витрат з податку на прибуток суб`єктам господарювання реального сектору економіки.
В рамках вказаного кримінального провадження, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_5 від 18.07.2019 року по справі № 757/37242/19-к накладено арешт на рахунки, зокрема ТОВ «ТОП Скіл» () № НОМЕР_1 відкритого в ЮЖНЕ ГРУ АТ КБ «Приватбанк»(, зареєстроване за адресою: м. Київ, вул. Грушевського, 1Д) та № НОМЕР_2 відкритий в АТ «Укрсиббанк» (, МФО 351005, юридична адреса: м. Київ, вулиця Андріївська, 2/12).
Як вбачається з даної ухвали, арешт було накладено з метою забезпечення збереження речових доказів.
Вбачається, що представник власника арештованого майна - ТОВ «ТОП Скіл» не був присутній при розгляді Печерським районним судом міста Києва вказаного вище питання про арешт майна.
Відповідно до приписів ч. 1 ст. 174 КПК України власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Як встановлено в ході розгляду клопотання, ані ТОВ «ТОП Скіл», ані його службові особи в кримінальному провадженні № 0000461 не є підозрюваними, потерпілими або його представниками.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження, приходить до висновку про задоволення клопотання, з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
За приписами ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
У відповідності до усталеної практики Європейського суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заяваN 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципу верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, SeriesAN 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, пп. 49-62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав контрактної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див. серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73 SeriesAN 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n.50, SeriesAN 98).
Оцінюючи вказані вище обставини в їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність у кримінальному провадженні даних, які б виправдовували втручання держави у право на мирне володіння майном у контексті забезпечення «справедливого балансу» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту конкретної особи, у зв`язку з чим вважає необхідним скасувати арешт майна.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 167, 170-175, 309 КПК України,-
У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.
Скасувати арешт, накладений на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 18.07.2019 року по справі № 757/37242/19-к на грошові кошти, які знаходяться на розрахунковому рахунку ТОВ «ТОП Скіл» () № НОМЕР_1 відкритого в ЮЖНЕ ГРУ АТ КБ «Приватбанк»(, зареєстроване за адресою: м. Київ, вул. Грушевського, 1Д) та № НОМЕР_2 відкритий в АТ «Укрсиббанк» (, МФО 351005, юридична адреса: м. Київ, вулиця Андріївська, 2/12).
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1