Справа № 383/386/20
Номер провадження 1-кп/383/101/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2020 року Бобринецький районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5 ,

потерпілої - ОСОБА_6 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000126 по обвинуваченню

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, уродженець м. Бобринець, Бобринецького району, Кіровоградської області, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 ,-

- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Бобринецького районного суду Кіровоградської області перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.

Під час підготовчого судового засідання суд у відповідності до ч.3 ст. 331 КПК України при відсутності клопотань від учасників провадження розглянув доцільність продовження тримання обвинуваченого під вартою.

Прокурором вказано, що ризики, встановлені під час обрання запобіжного заходу продовжують існувати, зокрема, існує загроза впливу на свідків, потерпілу обвинуваченим та ухилення від суду, а тому є потреба продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому.

Обвинувачений в судовому засіданні вказав на те, що повністю визнає вину у скоєному та просить змінити йому запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт, зобов`язується виконувати всі вимоги та дотримуватися обмежень.

Захисник підозрюваного вказала на те, що цілодобовий домашній арешт забезпечить в повній мірі виконання обвинуваченим обов`язків під час судового розгляду, зазначила на відсутність ризиків, на які посилається прокурор для продовження тримання під вартою обвинуваченого.

Потерпіла в судовому засіданні заперечила проти зміни запобіжного заходу, вказавши, що зазнала хвилювань та стресу під час вчинення злочину, що також вплинуло на стан її неповнолітньої дитини, а тому вважає, що обвинувачений має перебувати під вартою.

Заслухавши думку учасників провадження, суд відзначає наступне.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відносно обвинуваченого ОСОБА_4 ухвалою слідчого судді Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 10.04.2020 року обрано запобіжний захід тримання під вартою строком до 08.06.2020 року.

Відповідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Якщо при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання. (ч. 4 ст. 194 КПК України).

Прокурор у судовому засіданні вказав на наявність ризиків ухилення обвинуваченого від суду та незаконному впливу на свідків та потерпілу, разом з тим, не навів доказів, які б вказували на реальне існування таких ризиків та неможливість їх запобіганню обранням іншого більш м`якого запобіжного заходу.

Так, на думку суду, по закінченню досудового розслідування та зібрання доказів стороною обвинувачення ризик перешкоджанню досудовому розслідуванню відсутній.

Обвинувачений має постійне місце проживання, проживає з сім`єю, визнає вину у вчиненні злочину, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, однак є таким, що не має судимостей.

Зазначені обставини вказують на необхідність розгляду питання обрання альтернативного запобіжного заходу триманню під вартою.

Відповідно до ч. ч.1, 2 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

На думку суду запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладенням обов`язку утриматися від спілкування з свідками та потерпілою може в повній мірі забезпечити та гарантувати дотримання обвинуваченим процесуальних обов`язків, в тому числі впливу на потерпілу та свідків.

Керуючись ст.ст. 181, 183, 197, 199, 331, 350 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 запобіжний захід тримання під вартою змінити на цілодобовий домашній арешт з застосуванням електронних засобів контролю, заборонивши йому цілодобово залишати житло за адресою АДРЕСА_1 .

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 наступні обов`язки:
- прибувати до суду за першою вимогою;
- не відлучатись із місця постійного проживання без дозволу суду;
- утриматися від спілкування зі свідками та потерпілою у даному кримінальному провадженні.
- цілодобово носити електронний засіб контролю.
Початок дії цієї ухвали обчислювати з моменту її оголошення.
Строк дії ухвали закінчується 28.07.2020 року.
Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого.
Органу Національної поліції негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це суду.
Звільнити ОСОБА_4 з-під варти в залі суду.
Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Бобринецький районний суд Кіровоградської області протягом 7 днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1