Справа № 405/1584/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" березня 2020 р. м. Кропивницький

слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у кримінальному провадженні № 0012604, клопотання заступника начальника відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, уродженцю с. Новоіванівка, Оріхівського району, Запорізької області, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , за ч.2 ст. 190, ч.3 ст. 190 КК України, за участю прокурора ОСОБА_5 , слідчого ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 .
Органом досудового розслідування ОСОБА_4 повідомлено про підозру ч. 2 ст. 190 КК України, кваліфікуючими ознаками якого є заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб та за ч.3 ст. 190 КК України кваліфікуючими ознаками якого є заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене групою осіб у великих розмірах, за наступних обставин.
Так, в провадженні ВР ЗЗС СУ ГУ НП в Кіровоградській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0012604 від 10.11.2017, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190 та ч. 3 ст. 190 КК України.
Мешканець м. Кропивницького ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , керуючись корисливими спонуканнями, з метою особистої наживи вирішив займатись злочинною діяльністю, шахрайством, підшукуючи осіб, які ведуть аморальний спосіб життя, зловживають спиртними напоями, вводячи в оману останніх заволодівав їх квартирами, які разом зі своїми співучасниками, серед яких була ОСОБА_7 перепродував добросовісним набувачам, а грошові кошти витрачав на власні потреби.
Так, 14.03.2017 в м. Кропивницький, ОСОБА_4 разом з невстановленими слідством особами, шахрайським шляхом заволодів квартирою, яка розташована за адресою АДРЕСА_2 , яка на праві власності належала ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 .
Розуміючи, що дана квартира отримана незаконним шляхом і про це можуть довідатись дійсні власники ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та бажаючи отримати грошові кошти від продажу квартири, ОСОБА_4 за грошову винагороду вступив у злочинну змову з ОСОБА_7 , яка мала придбати у особи яка видавала себе за ОСОБА_11 вказану квартиру і відразу продати. На дану пропозицію ОСОБА_7 погодилась та 23.03.2017 уклала з особою яка видавала себе за ОСОБА_11 договір купівлі-продажу вказаної квартири, який посвідчений приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Кіровоградської області ОСОБА_12 .
Виконуючи умови злочинної змови за допомогою ріелтора ОСОБА_13 , який у всесвітній мережі «Інтернет», розмістив оголошення про продаж вказаної квартири, на сайті «ОЛХ». Через дане оголошення підшукавши добросовісного покупця ОСОБА_14 та маючи на меті заволодіти його грошовими коштами, ОСОБА_7 достовірно знаючи, що квартира їй не належить і в якій вона жодного разу не була, 24.05.2017 уклала з ним договір купівлі-продажу квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , який посвідчений приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Кіровоградської області ОСОБА_15 . За продаж квартири ОСОБА_7 отримала 450 000 грн., які разом із ріелтором ОСОБА_13 віддала ОСОБА_4 та отримала від нього грошову винагороду. ОСОБА_4 грошовими коштами розпорядився на власний розсуд, чим завдали у великих розмірах майнову шкоду потерпілому ОСОБА_14 на суму 450 000 грн.
Крім того, ОСОБА_4 продовжуючи свої злочинні дії, повторно, вступив в злочинну змову з ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , щоб шахрайським шляхом заволодіти нерухомістю осіб, які зловживають спиртними напоями. Знаходячись в м. Кропивницький, точна дата та час досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_4 підшукував ОСОБА_17 , який зловживав спиртними напоями та 16.02.2018 придбав квартиру АДРЕСА_3 .
ОСОБА_4 та ОСОБА_16 керуючись корисливими спонуканнями, з метою особистої наживи скориставшись тим, що ОСОБА_17 зловживає спиртними напоями, шляхом обману 21.02.2018 ОСОБА_16 отримав від останнього довіреність посвідчену приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Кіровоградської області ОСОБА_18 , за реєстровим № 24, на розпорядження (продати, здати в оренду) квартиру за адресою: АДРЕСА_4 .
Відповідно до повторного свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 , ОСОБА_17 ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_4 . ОСОБА_4 та ОСОБА_19 достовірно знаючи, що ОСОБА_17 має цивільну дружину ОСОБА_20 та неповнолітню доньку ОСОБА_21 , ІНФОРМАЦІЯ_5 вирішили шахрайським шляхом заволодіти спадковим майном неповнолітньої і не сповістили їх та родичів про смерть ОСОБА_17 та самостійно здійснили його поховання. Так, виконуючи злочинний умисел направлений на незаконне заволодіння квартирою за адресою: АДРЕСА_4 , ОСОБА_16 по наданій йому довіреності ОСОБА_17 07.06.2018 уклав договір купівлі-продажу вказаної квартири, який був посвідчений приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу ОСОБА_22 , з ОСОБА_23 , який являється його вітчимом.
ОСОБА_20 довідавшись, що ОСОБА_17 помер, а їх неповнолітня дочка ОСОБА_21 позбавлена спадку за законом, звернулась до Ленінського районного суду м. Кіровограда з позовною заявою до ОСОБА_23 та третьої особи: приватного нотаріуса ОСОБА_22 , про визнання договору купівлі-продажу від 07.06.2018 недійсним.
18.03.2019 Ленінським районним судом м. Кіровограда винесено рішення, яким позов ОСОБА_20 , яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_21 задоволено. Визнано недійсним договір купівлі-продажу від 07.06.2018 року квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 , що посвідчений приватним нотаріусом ОСОБА_22 .
Постановою Кропивницького апеляційного суду від 20.06.2019 року рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 18.03.2019 року залишено без змін. Постанова набрала законної сили.
25.10.2019 відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом посвідчене державним нотаріусом Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 2, ОСОБА_24 , спадкоємцем квартири АДРЕСА_3 , ОСОБА_17 є його дочка ОСОБА_21 .
20.02.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190 та ч. 3 ст. 190 КК України.
Під час розгляду клопотання прокурор та слідчий зазначили про обґрунтованість підозри, наявність ризиків, та неможливість їх запобігання шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.
У судовому засіданні захисник просила відмовити у задоволенні клопотання, вказавши, що матеріали клопотання не містять доказів на обґрунтування заявлених ризиків, крім того, прокурором висловлюються загальні твердження, без належної правової аргументації, щодо неможливості запобіганню заявленим ризикам, шляхом застосуванню більш м`якого запобіжного заходу. При цьому зазначила, що його підзахисний має постійне місце проживання, офіційно працює, а тому просила обрати більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.
Підозрюваний підтримав позицію захисника.При цьому зазначив, що його товариш може взяти на поруки.
Заслухавши учасників, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до такого.
Встановлено, що в провадженні ВР ЗЗС СУ ГУ НП в Кіровоградській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0012604 від 10.11.2017, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190 та ч. 3 ст. 190 КК України.
20.02.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190 та ч. 3 ст. 190 КК України.
Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Крім того, згідно ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Вирішуючи питання щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі-ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.
Так, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.
Наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальні правопорушення, передбачені ч.2 ст. 190 та ч. 3 ст. 190 КК України.
Причетність ОСОБА_4 до оголошеної підозри, підтверджується протоколом допиту потерпілого, договором купівлі-продажу, протоколом допиту свідка, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, повідомленням про підозру (а.к. 6-9, 35-39, 10-12, 16-21, 22-25, 28-2940-42, 49-50, 26-27, 56-58).
Також, слідчий суддя встановив наявність наступних ризиків передбачених:
- п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки через тяжкість кримінального правопорушення по якому оголошено про підозру, зібраних у справі доказів та можливе покарання у разі доведення його провини, що свідчить про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду.
- п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним впливати на свідків, а також інших учасників кримінального провадження, які ще в судовому засіданні не допитувалися.
Разом з тим, прокурором не доведено існування інших ризиків.
Згідно ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті (наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор), але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті (недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід ніж той, який зазначений у клопотанні.
Мотивуючи неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам, слідчий в своєму клопотанні про застосування запобіжного заходу тримання під вартою та прокурор в судовому засіданні під час розгляду клопотання слідчого застосовують загальні твердження, без належної аргументації з посиланням на певні обставини, а тому фактично не довели доцільність застосування до ОСОБА_4 лише запобіжного заходу тримання під вартою, а також те, що жоден із більш м`яких, ніж тримання під вартою, запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, тобто, слідчий суддя приходить до переконливого висновку про те, що стороною обвинувачення не надано доказів, достатніх, щоб переконати суд у необхідності застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою.
Під час вирішення про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання, сталі соціальні зв`язки, має постійне місце роботи.
За вказаних обставин, враховуючи наявні ризики, передбачені п.п.1, 2 та 3 ч.1 ст.177 КПК України, а також те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні середньої тяжкості та тяжкого кримінального правопорушення, слідчий суддя визнає за необхідне, з урахуванням вимог ст.181 КПК України, застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід домашній арешт в межах строку досудового розслідування, заборонивши останньому в період часу з 23 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня залишати житло та поклавши на нього обов`язки передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст.ст.176-197, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

клопотання слідчого задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк до 20.04.2020 року, який полягає у забороні останньому в період часу з 23 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня залишати квартиру АДРЕСА_5 .
Зобовязати ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 на строк до 20.04.2020 року наступні обов`язки:
- не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора або суду із населеного пункту, в якому він зареєстровантй і проживає;
- повідомляти слідчого, прокурора та в подальшому суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утриматися від спілкування зі свідками, потерпілими, підозрюваними та іншими учасниками кримінального провадження за винятком участі в процесуальних діях під час досудового розслідування та у суді.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Дата закінчення дії ухвали слідчого судді визначити до 20.04.2020 року.
Ухвалу передати до Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області для виконання.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження (ч.4 ст.181 КПК України).
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ленінського
районного суду м. Кіровограда ОСОБА_25