ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
Справа № 760/9083/19
Провадження № 1-кп/4910/21/19
У Х В А Л А

28 квітня 2020 рокумісто Київ

Вищий антикорупційний суд колегією суддів у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участі:
секретаря судових засідань ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
захисників: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,
обвинувачених: ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 ,

здійснивши у відкритому судовому засіданні підготовчий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_11 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, ОСОБА_12 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, ОСОБА_13 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, та ОСОБА_14 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 364 КК України,

в с т а н о в и л а :

На розгляді Вищого антикорупційного суду перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000330 за обвинуваченням ОСОБА_11 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, ОСОБА_12 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, ОСОБА_13 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, та ОСОБА_14 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 364 КК України.
28 квітня 2020 року захисник ОСОБА_15 звернулася до суду із письмовою заявою про відвід колегії суддів Вищого антикорупційного суду у складі головуючого ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та прохала розглянути цю заяву у її відсутність.

Відвід вмотивований тим, що судом було проігноровано вимоги безпеки під час пандемії гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, права на захист підсудного ОСОБА_12 обраним ним захисником. Окрім того, в своїй заяві захисник ОСОБА_15 стверджувала, що судом було здійснено прямий тиску на обвинуваченого ОСОБА_12 з вимогою залучення іншого захисника, крім адвоката ОСОБА_15 , під загрозою зміни підсудному запобіжного заходу на більш тяжкий та призначення йому «безоплатного адвоката».

Обвинувачений ОСОБА_12 згадану заяву про відвід підтримав повністю та проти її вирішення у відсутність захисника ОСОБА_15 не заперечував.

Прокурор ОСОБА_5 по суті заяви про відвід колегії суддів зазначив, що під час судових засідань у цій справі сторона захисту неодноразово вдавалася до заявлення безпідставних відводів колегії суддів і заява захисника ОСОБА_15 не стала виключенням. З огляду на викладене, прокурор прохав залишити згаданий відвід без розгляду, як повторний та такий, що має ознаки зловживання правом на відвід з метою затягування кримінального провадження.

Захисники ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 вимогу захисника ОСОБА_15 підтримали з підстав, викладених в її заяві, із позицією прокурора щодо зловживання правом на відвід не погодилися.
Обвинувачені ОСОБА_11 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 позицію своїх захисників підтримали.
Представник потерпілого ОСОБА_16 , будучи належно повідомленою про дату, час і місце судового засідання, до суду не з`явилася, причин неявки не повідомила. Неявка представника потерпілого не перешкоджає вирішенню заяви про відвід.
Враховуючи клопотання захисника ОСОБА_15 про розгляд її заяви про відвід колегії суддів у її відсутність, позицію з цього приводу її підзахисного ОСОБА_12 , колегія суддів вважає за можливе розглянути заяву про відвід у відсутність її ініціатора.
Заслухавши думки часників судового розгляду, перевіривши матеріали судової справи, колегія суддів вважає, що заява захисника ОСОБА_15 про відвід колегії суддів задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України, кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.
Відповідно до ст. 80 КПК України, з метою дотримання цієї гарантії учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід, який повинен бути вмотивованим.
Перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді, передбачений ст. ст. 75, 76 КПК України.
Так, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 КПК України порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи (ч. 1 ст. 75 КПК України). У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.
Згідно з ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
У рішенні Європейського суду з прав людини «Олександр Волков проти України» від 09 квітня 2013 року (Заява № 21722/11), зазначається, що як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (п. 104 Рішення).
З матеріалів справи вбачається, що 18 березня 2019 року затверджено обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000330 за обвинуваченням ОСОБА_11 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, ОСОБА_12 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, ОСОБА_13 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, та ОСОБА_14 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 364 КК України (т.1 а.с.5).
16 вересня 2019 року на підставі ухвали Солом`янського районного суду міста Києва від 09.09.2019 згаданий обвинувальний акт передано для розгляду до Вищого антикорупційного суду (т.1 а.с.89,92).
Відповідно до протоколу про автоматичний розподіл справи між суддями визначено колегію суддів для розгляду згаданої справи в складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Справі присвоєно єдиний унікальний номер 760/9083/19 (т.1 а.с.93).
Підготовче судове засідання у цьому кримінальному провадженні призначалося неодноразово, але з різних причин відкладалося не дивлячись на те, що дати судових засіданні (крім першої) заздалегідь погоджувалися з учасниками судового провадження.
28 січня 2020 року, під час чергового судового засідання, з учасниками судового розгляду було погоджено дати судових засідань, а саме 27, 28 та 29 квітня 2020 року, про що були належно повідомлені усі учасники судового провадження, зокрема захисник ОСОБА_15 (т.2 а.с.107).
27 квітня 2020 року в судове засідання захисник ОСОБА_15 та обвинувачений ОСОБА_12 не з`явилися. Згодом останній прибув до зали судових засідань та повідомив, що захисник ОСОБА_15 орієнтувала його не з`являтися до суду у зв`язку із карантином.
В матеріалах справи міститься клопотання захисника ОСОБА_15 про відкладення судового розгляду, яке надійшло на електронну адресу суду 23.04.2020. В обґрунтування необхідності перенесення судового засідання, захисник ОСОБА_15 послалася на оголошений в Україні карантин. Окрім того, ОСОБА_15 зазначила в клопотанні, що сама діагностувала у себе симптоми ГРВІ і тому перебуває на самоізоляції, посилаючись на постанову Кабінету Міністрів України № 211 від 12.03.2020. Захисник ОСОБА_15 також послалася на лист Голови Ради суддів України від 11.03.2020 щодо здійснення заходів із додержанням правил карантину, як на підставу для відкладення судового засідання.
Вирішуючи питання щодо поважності причин неявки в судове засідання захисника ОСОБА_15 , колегія суддів виходила з наступного.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» запроваджено низку заходів із додержанням карантину у зв`язку із епідемією короновірусу. Строк дії карантину продовжено до 11.05.2020.
Згідно із порядком проведення протиепідемічних заходів, пов`язаних із самоізоляцією осіб, затвердженого постановою КМ України № 211 від 11.03.2020, самоізоляції потребують особи, щодо яких є підозра на інфікування, або особи, які хворіють на COVID-19 в легкій формі та не потребують госпіталізації (пп.2 п.3 Порядку).
Відповідно до пункту 5 згаданого Порядку особа, яка потребує на самоізоляції, за погодженням з лікуючим лікарем або з працівником державних установ МОЗ епідеміологічного профілю, вносить до електронного сервісу Дій вдома Єдиного державного веб-порталу електронних послуг (далі - система) інформацію, передбачену підпунктами 1-8 пункту 8 цього Порядку, самостійно за допомогою мобільного додатка системи. Зокрема, прізвище, ім`я, по батькові, дату народження, визначене особою місце самоізоляції, засоби зв`язку (номер телефону), строк самоізоляції тощо.
Стосовно осіб, щодо яких є підозра на інфікування або осіб, які хворіють на COVID-19 та не потребують госпіталізації, відповідні відомості вносяться до системи лікуючим лікарем.
Пунктом 11 згаданого Порядку передбачено, що особи, які потребують на самоізоляції, зобов`язані постійно перебувати у визначеному ними місці самоізоляції, утримуватися від контакту з іншими особами, крім тих, з якими спільно проживають. Одночасно із цим, за такими особами здійснюється поточний контроль (п.12 Порядку).
Частиною другою ст. 47 КПК України передбачено, що захисник зобов`язаний завчасно повідомляти про причини неможливості прибуття до суду. Зазначена норма кореспондується із положеннями ч.1 ст. 324 КПК України, яка зобов`язує захисника підтверджувати поважність причин неприбуття в судове засідання.
З наведеного випливає, що для визнання повідомлення захисника про самоізоляцію поважною причиною неприбуття до суду, останній має надати відповідне підтвердження перебування на обліку осіб, які перебувають на самоізоляції, як це передбачено постановою КМ України № 211 від 11.03.2020. Проте до клопотання будь-якого підтвердження про перебування захисника ОСОБА_15 на самоізоляції, рівно як і щодо її звернення за медичною допомогою, не додано.
Запровадження заходів із додержанням карантину не є підставою для зупинення судових проваджень та неприбуття до суду учасників судового розгляду, участь яких є обов`язковою.
В зазначеному вище клопотанні захисник ОСОБА_15 посилається на лист Ради суддів України від 11.03.2020 щодо здійснення заходів із додержанням правил карантину, як на підставу для відкладення судового засідання. Проте, як вбачається із змісту згаданого листа, викладена в ньому рекомендація (прохання) утримуватися від участі у судових засіданням стосується лише тих судових засідань, де слухання не передбачають обов`язкової присутності сторін.
Проте, відповідно до ч.2 ст. 318 КПК України судовий розгляд здійснюється в судовому засіданні з обов`язковою участю сторін кримінального провадження, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Як вже згадувалося раніше, захисники зобов`язані прибувати до суду, а запровадження заходів із додержанням карантину, у тому числі передбачених постановою КМ України № 211 від 11.03.2020, покладає на учасників судового провадження лише додаткові обов`язки щодо дотримання встановлених правил карантину та не є підставою для неприбуття в судове засідання.
З огляду на викладене, колегією суддів причину неприбуття в судове засідання захисника ОСОБА_15 визнано неповажною.
Крім того, варто зазначити, що починаючи з 17.03.2020 Вищий антикорупційний суду вживає вичерпні заходи у зв`язку із установленим на всій території України карантином, зокрема: обмеження допуску в приміщення суду осіб, які не є учасниками відповідних судових засідань, забезпечується перебування осіб у приміщенні суду з обов`язковим застосування засобів індивідуального захисту, регулярна дезінфекція всіх приміщень суду та дверних ручок, температурний скринінг усіх відвідувачів суду, у залах судових засідань та інших приміщеннях загального користування постійно працюють бактерицидні рециркулятори знезараження приміщень, після судових засідань здійснюється кварцування відповідних залів тощо. Наведена інформація розміщена у відкритих джерелах, зокрема на веб-сторінці суду порталу «Судова влада».
Таким чином, у Вищому антикорупційному суді у повному обсязі дотримуються вимог безпеки під час пандемії гострої респіраторної хвороби.

Також варто зазначити, що з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 Верховною Радою України ухвалено низку відповідних нормативних актів. Зокрема 23.04.2020 набрав чинності Закон України «Про внесення зміни до пункту 205 розділу XI "Перехідні положення" Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та розгляду окремих питань під час судового провадження на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 13.04.2020 № 558-IX.
Відповідно до пункту 205 розділу XI "Перехідні положення" Кримінального процесуального кодексу України, тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), встановлено низку особливостей судового розгляду. При цьому зупинення судових проваджень цим Законом не передбачено.
28 квітня 2020 року захисник ОСОБА_15 знову не прибула в судове засідання, направивши до суду нове клопотання, в якому неможливість прибуття до суду обґрунтовує вже не станом здоров`я та самоізоляцією, а перебуванням у відпустці для догляду за дитиною віком до 14 років на період оголошення карантину на відповідній території.
З матеріалів справи вбачається, що захисник ОСОБА_15 , не дивлячись на попереднє узгодження дат судових засідань, вже неодноразово зверталася із подібними клопотаннями про відкладення судового розгляду, а саме:
-судового засідання від 25.09.2019 у зв`язку із перебуванням у короткочасній відпустці (т.1 а.с.118);
-судового засідання від 28.10.2019 у зв`язку із перебуванням в іншій короткочасній відпустці (т.1 а.с.193);
-судового засідання від 14.01.2020 у зв`язку із прийняттям участі у засіданні Першої Дисціплінарної палати Вищої ради правосуддя (т.2 а.с.15);
-судового засідання від 27.04.2020 з причин, визнаних судом неповажними.
Беручи до уваги, що у зв`язку із неприбуттям захисника ОСОБА_15 до суду судові розгляди відкладалися неодноразово, а також враховуючи, що у своєму клопотанні від 23.04.2020 вона висловила намір не з`являтися в судові засідання протягом дії карантину (кінцевий строк якого не визначено), головуючим було роз`яснено обвинуваченому ОСОБА_12 право залучити іншого захисника (ч.2 ст.53 КПК України), прохати суд про залучення захисника за призначенням (ч.1 ст. 49 КПК України) або прохати провести судове засідання без участі захисника ОСОБА_15 , так як участь захисника у цьому кримінальному провадженні не є обов`язковою (ст.52 КПК України).
Обвинувачений ОСОБА_12 всі пропозиції суду відкинув і тому судове засідання у кримінальному провадженні було відкладено у зв`язку із неприбуттям до суду без поважних причин захисників, зокрема ОСОБА_15 .
Аналогічні роз`яснення були надані обвинуваченій ОСОБА_14 , захисники якої ( ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ) теж не прибули до суду без поважних причин.
Саме наведені вище дії головуючого ОСОБА_1 розцінені захисником ОСОБА_15 як ігнорування судом права обвинуваченого на захист та як здійснення тиску на нього з вимогою залучення іншого захисника. Проте такі висновки адвоката ОСОБА_15 є хибними і не заслуговують на увагу, так як у цій ситуації суд діяв виключно в межах чинного процесуального законодавства.
Судове засідання 27.04.2020 було призначено на 09 год 30 хв, проте обвинувачений ОСОБА_12 на вказаний час до суду не прибув, у зв`язку із чим оголошувалася перерва для забезпечення його явки. Згодом ОСОБА_12 пояснив, що не мав наміру з`являтися до суду 27.04.2020, так як захисник ОСОБА_15 рекомендувала йому цього не робити. Інших поважних причин для неприбуття в судове засідання він не мав.
Виходячи з наведеного, обвинуваченому ОСОБА_12 були роз`яснені його обов`язок з`являтися за викликом до суду (п.1 ч.7 ст.42 КПК України) та процесуальні наслідки невиконання цього обов`язку, передбачені ст. 323 та ст. 331 КПК України, зокрема у вигляді накладення грошового стягнення, застосування приводу та права суду обрати або змінити обвинуваченому запобіжний захід за клопотанням прокурора.

Зазначені вище дії головуючого ОСОБА_1 помилково були розцінені захисником ОСОБА_15 як порушення прав її клієнта та здійснення прямого тиску на нього з вимогою залучення іншого захисника під загрозою зміни обвинуваченому запобіжного заходу на більш тяжкий. Проте такі висновки адвоката ОСОБА_15 є хибними і не заслуговують на увагу, так як у цій ситуації суд діяв виключно в межах чинного процесуального законодавства.
Також варто зазначити, що 27.04.2020 захисник ОСОБА_15 не була присутня в судовому засіданні, тому події, які мали місце в залі судових засідань, могла сприймати виключно зі слів третіх осіб, чим може пояснюватися її помилкові враження.
Виходячи із правових норм, закріплених в ст.ст. 75, 76 КПК України, ст.ст. 14, 106 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», ст.ст.126, 129 Конституцій України, рішення суду, дії або бездіяльність суддів під час здійснення правосуддя, підготовки, розгляду справ у судових інстанціях, звернення рішення до виконання тощо можуть оскаржуватися в апеляційному та касаційному порядку і не є підставою для відводу судді (колегії суддів) у справі.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що заява захисника ОСОБА_15 про відвід колегії суддів є безпідставною та задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 75, 76, 81 КПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и л а :
У задоволенні заяви захисника ОСОБА_15 про відвід колегії суддів Вищого антикорупційного суду у складі суддів: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення й оскарженню не підлягає.
Судді:
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3