Справа № 953/3638/20
н/п 1-кс/953/2065/20
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"05" березня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
На обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що 02.03.2020, о 05:51, на автодорозі «Чугуїв Мілове», на в`їзді до м. Куп`янськ Харківської області в районі 77 км. сталось зіткнення автомобіля «Daewoo Lanos», р.н. НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_5 , який рухався по вказаній автодорозі зі сторони м. Харкова в напрямку м. Куп`янськ, з автомобілем «Камаз», р.н. НОМЕР_3 , з причепом р.н. НОМЕР_4 , під керуванням ОСОБА_6 .
Внаслідок ДТП водій автомобілю «Daewoo Lanos» ОСОБА_5 та пасажири авто «Daewoo Lanos»: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , загинули на місці події, а пасажир ОСОБА_9 від отриманих травм помер в лікарні.
02.03.2020 року слідчим відділу СУ ГУ НП України в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_10 під час складання протоколу огляду транспортного засобу було проведено огляд автомобіля «КАМАЗ» (бортовий) р.н. НОМЕР_1 , а також причіп (бортовий) р.н. НОМЕР_4 , на якому зафіксовано ушкодження кузову, що може містити на собі додаткову слідову інформацію, яку необхідно дослідити при проведенні ряду судових експертиз.
Прокурор зазначає, що враховуючи положення ст. 98 КПК України, автомобіль «КАМАЗ» (бортовий) р.н. НОМЕР_1 , а також причіп (бортовий) р.н. НОМЕР_4 , є речовим доказом, тобто знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що зберіг на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_5 , встановлено, що власником автомобіля «КАМАЗ» (бортовий) р.н. НОМЕР_1 , а також на підставі свідоцтва про реєстрацію НОМЕР_6 власником причепа (бортовий) р.н. НОМЕР_4 є ОСОБА_4 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
Зазначений транспортний засіб як речовий доказ необхідний судовому експерту для проведення автотехнічної експертизи з метою з`ясування параметрів механізму дорожньо-транспортної події, дій учасників пригоди.
Прокурор до судового засідання не з`явився, до суду надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, просив задовольнити подане ним клопотання.
Власник майна в судове засідання не з`явився, від слідчого СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_11 надійшов рапорт, в якому вказано, що ним приймались заходи з метою повідомлення власника майна про розгляд клопотання про арешт майна, однак належного результату отримано не було.
Враховуючи вимоги ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі прокурора та власника майна.
Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, з наступних підстав.
Згідно п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, а саме було знаряддям злочину та зберегло на собі його сліди.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки прокурор довів наявність вважати, що було вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.286 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення 02.03.2020 р. огляду, на зазначеному в клопотанні майні, яке може містити відомості про факти чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, як тимчасово вилучене майно, вважає за необхідне накласти арешт на майно.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів. Повідомлення про підозру, відповідно до ст. 276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.
На підставі вищевикладеного слідчий суддя задовольняє клопотання прокурора про накладення арешту на майно.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.
Керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити.
Майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1