Справа № 947/4201/20
Провадження № 1-кс/947/5275/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.05.2020 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_4 , про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000096 від 12.02.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 200 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання, від Департаменту кіберполіції Управління протидії кіберзлочинам в Одеській області надійшла інформація про те, що на території м. Одеси група невстановлених осіб із застосуванням платіжної системи "Webmoney" вчиняє неправомірне пересилання та використання електронних грошей.

В ході досудового розслідування, слідчим надано доручення, в порядку ст. 40 КПК, на проведення слідчих розшукових дій. у відповідь на надане доручення, від Департаменту кіберполіції в Одеській області надійшов рапорт про те, що в ході оперативно-розшукових заходів, встановлено особу, яка здійснює обмін електронних грошей платіжної системи «Webmoney» - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , який здійснює свою незаконну діяльність за адресою: АДРЕСА_3 , в якому розташована типографія «Діамант», використовує номери мобільних телефонів «Лайфселл» № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 . При цьому ОСОБА_5 , отримує грошові кошти від громадян для обміну на електронні гроші «Webmoney» на свою власну банківську картку АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_3 , комісія з обміну складає 4 долари США з обміну 100 доларів США.

Під час розслідування вказаного кримінального правопорушення, отримано ухвалу слідчого судді про тимчасовий доступ до речей та документів у АТ КБ «ПриватБанк», з метою вилучення руху грошових коштів по банківській картці № НОМЕР_3 , належній ОСОБА_5 .

В ході аналітики, вилученої роздруківки руху грошових коштів встановлено, що на банківську картку № НОМЕР_3 надходять грошові кошти, як з призначенням платежу та без нього, у зв`язку з чим надано доручення до Департаменту кіберполіції Управління протидії кіберзлочинам в Одеській області, з метою встановлення осіб, які зараховували грошові кошти на вказану картку.

У відповіді на доручення встановлено, в тому числі громадянина ОСОБА_6 , який в ході допиту пояснив наступне, що в 20 числах лютого 2020 року йому необхідно було поповнити електронний гаманець платіжної системи «Webmoney» на 30 доларів США. З цією метою, він ввів в пошукове меню браузера мережі інтернет через мобільний телефон «Вебмани в Одессе», де знайшлося багато сайтів для роботи з електронними грошима «Webmoney». Так, далі, він натрапив на сайт «Webmoney Transfer в Одессе», (посилання ІНФОРМАЦІЯ_2 де виявив контактні дані особи, до якої можливо було звернутися за консультацією з приводу обміну, виведення в готівку електронних грошей «Webmoney» в м. Одесі. Повні анкетні дані особи йому відомі не були, однак він на сайті помітив контактний номер мобільного телефону: НОМЕР_4 , Skype InKey.in, InKey.su, та реквізити електронних гаманців Z09, U07, НОМЕР_5 , НОМЕР_6 . В подальшому виявлений номер телефону: НОМЕР_4 , він додав до телефонної книги свого мобільного телефону та через месенджер «Telegram» написав текстове повідомлення з запитанням, чи можливо здійснити поповнення власного електронного гаманця платіжної системи «Webmoney» на, що йому відповіли, що можуть допомогти у вказаному питанні, однак за грошову винагороду у вигляді комісії. Надалі, він написав, що необхідно поповнити електрон та запитав, який чином це можливо зробити. На питання відповіли, що спочатку необхідно перевести на банківський картковий рахунок АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_3 призначенні для ОСОБА_7 , грошові кошти в сумі 850 гривень (з урахуванням комісії за надання послуг з поповнення електронних грошей платіжної системи «Webmoney») та надати номер власного електронного гаманця, де в подальшому йому повинні будуть поповнити електронний гаманець платіжної системи «Webmoney». В подальшому, 25.02.2020 року біля 19:00 год., він поповнив банківський картковий рахунок № НОМЕР_3 на 850 гривень, де приблизно через 20 хвилин йому в «Telegram» було надіслано скрін-шот, де було вказано, що на його електронний гаманець: НОМЕР_7 надійшло 30 доларів США. В подальшому, в цей же час, він увійшов до власного кабінету на сайті «Webmoney» та перевірив баланс. Де виявив, що йому дійсно було зараховано 30 доларів США, з електронного гаманця платіжної системи «Webmoney» НОМЕР_8 .

Згідно ухвали слідчого судді Київського районного суду м.Одеси ОСОБА_1 справа №947/4201/20, провадження № 1-кс/ 947/3840/20 від 08.04.2020, 23.04.2020 було проведено обшук квартири, за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_2 , під час якого було виявлено та вилучено:

- системний блок марки «HYPER X» чорного кольору, який належить ОСОБА_5 . Детально оглянути ноутбук не виявилось можливим, оскільки доступ до ноутбука здійснюється за допомогою пароля доступу. На вказаному ноутбуку може зберігатися інформація щодо грошових переказів, ордери оплати, номери біткоїн-гаманців, SWIFT-перекази та файли, які містять фінансову інформацію щодо обміну та переказу грошових коштів. Зазначений системний блок має значення речового доказу та є об`єктом дослідження під час проведення комп`ютерно- технічної експертизи;

- мобільний телефон марки «XIAOMI» серійний номер: НОМЕР_9 , більше ідентифікаційних ознак під час огляду не встановлено, оскільки мобільний телефон має пароль доступу, який саме невідомо. Вказаний мобільний телефон належить ОСОБА_5 та використовувався для реєстрації електронного гаманця та подальшого здійснення операцій у сфері незаконних операцій з грошовими коштами. Вказаний мобільний телефон використовувався як знаряддя вчинення кримінального правопорушення та може містити скріншоти грошових переказів, ордери оплати, номери біткоїн-гаманців, SWIFT-перекази та файли, які містять фінансову інформацію щодо обміну та переказу грошових коштів. Мобільний телефон є речовим доказом та є об`єктом дослідження під час проведення комп`ютерно- технічної експертизи;
- мобільний телефон марки «XIAOMI» синього кольору, більше ідентифікаційних ознак під час огляду не встановлено, оскільки мобільний телефон має пароль доступу, який саме невідомо. Вказаний мобільний телефон належить ОСОБА_5 та використовувався для реєстрації електронного гаманця та подальшого здійснення операцій у сфері незаконних операцій з грошовими коштами. Вказаний мобільний телефон використовувався як знаряддя вчинення кримінального правопорушення та може містити скріншоти грошових переказів, ордери оплати, номери біткоїн-гаманців, SWIFT-перекази та файли, які містять фінансову інформацію щодо обміну та переказу грошових коштів. Мобільний телефон є речовим доказом та є об`єктом дослідження під час проведення комп`ютерно- технічної експертизи;
- мобільний телефон марки «XIAOMI» рожевого кольору, більше ідентифікаційних ознак під час огляду не встановлено, оскільки мобільний телефон має пароль доступу, який саме невідомо. Вказаний мобільний телефон належить ОСОБА_8 та використовувався для реєстрації електронного гаманця та подальшого здійснення операцій у сфері незаконних операцій з грошовими коштами. Вказаний мобільний телефон використовувався як знаряддя вчинення кримінального правопорушення та може містити скріншоти грошових переказів, ордери оплати, номери біткоїн-гаманців, SWIFT-перекази та файли, які містять фінансову інформацію щодо обміну та переказу грошових коштів. Мобільний телефон є речовим доказом та є об`єктом дослідження під час проведення комп`ютерно- технічної експертизи.
У зв`язку з викладеним, для об`єктивного, всебічного і повного розслідування кримінального провадження, виникла необхідність у накладенні арешту на вилучене майно.

Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явились, разом з цим від слідчого надійшла заява про розгляд клопотання без його участі.

Від власника майна та його представника надійшло письмове заперечення на клопотання про арешт майна, відповідно до якого останні просили відмовити у задоволенні клопотання, у зв`язку з його необґрунтованістю та недоведеністю стороною обвинувачення необхідності в дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, а також наявністю ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання сторони обвинувачення підлягає задоволенню з наступних підстав.

Стаття 41 Конституції України закріплює положення про те, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Як свідчить практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), найчастіше втручання в право власності фізичних та юридичних осіб відбувається з боку державних органів, зокрема, органів виконавчої влади, іноді органів законодавчої й судової влади, шляхом прийняття законодавчих актів чи при винесенні незаконного рішення суду, тоді як ст.1 Першого Протоколу до Європейської конвенції з прав людини забороняє будь-яке невиправдане втручання державних органів.

Так, відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Відповідно до п. 1, 2 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

У відповідності до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Згідно ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, слідчим суддею встановлено, що вилучене майно відповідає критеріям ч. 1 ст. 98 КПК України, оскільки вилучені системний блок та мобільні телефони можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, зокрема, на вказаній техніці може зберігатися інформація щодо грошових переказів, ордери оплати, номери біткоїн-гаманців, SWIFT-перекази та файли, які містять фінансову інформацію щодо обміну та переказу грошових коштів.

Крім того, вилучені речі необхідні для проведення експертного дослідження, оскільки, відповідно до долученої до матеріалів клопотання постанови від 23.04.2020 року, в рамках кримінального провадження призначена судово - комп`ютерна експертиза.

Також, відповідно до долученої до матеріалів клопотання постанови про визнання предметів речовими доказами і долучення їх до кримінального провадження від 23.04.2020 року, вилучені в ході проведення обшуку речі визнані речовими доказами в рамках кримінального провадження №0000096 від 12.02.2020 року.

Так, з огляду на те, що існує необхідність в забезпеченні збереження речових доказів, проведенні експертного дослідження, слідчий суддя приходить до переконання, що викладеним підтверджується наявність правових підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, та в цілому обґрунтованість клопотання сторони обвинувачення.

Крім того, слідчий суддя зазначає, що не накладення арешту на вилучене майно може призвести до його зміни або знищення, що в свою чергу призведе до втрати доказів в рамках кримінального провадження, а також не досягнення мети досудового розслідування.

Таким чином на підставі викладеного в сукупності, слідчий суддя приходить до переконання, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та інтереси власника майна, про який йдеться в клопотанні, та якого така особа зазнає внаслідок застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, а тому з метою збереження речових доказів, проведення експертного дослідження, клопотання сторони обвинувачення підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_4 , про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000096 від 12.02.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 200 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучене під час обшуку квартири, за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_2 р.н.:

- системний блок марки «HYPER X» чорного кольору;

- мобільний телефон марки «XIAOMI» серійний номер: НОМЕР_9 ;

- мобільний телефон марки «XIAOMI» синього кольору;

- мобільний телефон марки «XIAOMI» рожевого кольору.

Виконання ухвали покласти на старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 ..

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти діб з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1