Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.02.2020 м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0002397 від 05.07.2019 р., за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -
УС Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_7 , звернулася до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Клопотання обґрунтовується тим, що 20.05.2019 приблизно о 20 годині 30 хвилин, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи у приміщенні кафе «Козацька Хата», яке розташоване за адресою: м. Київ, вул. Сирецька, 84, побачив металеві кеги об`ємом 50 літрів, які належить ТОВ «Продмаркет Трейд». В цей час, у нього виник злочинний умисел, направлений на повторне заволодіння вказаним чужим майном шляхом обману.
Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи з корисливих мотивів, шляхом обману, ОСОБА_4 підійшов до повара ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та представившись торговим представником ТОВ «Продмаркет Трейд» і посилаючись на те, що він нібито привіз пиво та йому потрібно забрати порожні металеві кеги.
Продовжуючи свої злочинні дії, ввівши повара ОСОБА_8 в оману щодо наявності у нього законних підстав забрати вказане майно, ОСОБА_4 виніс З металеві кеги для пива з логотипом «Іnbеу», об`ємом 50 літрів, вартість яких згідно довідки балансової вартості, становить 1800 гривень, за один кег, а всього, майном на загальну суму 5400 гривень, таким чином, повторно заволодівши чужим майном шляхом обману.
Після цього ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а набутим внаслідок вчинення кримінального правопорушення майном розпорядився на власний розсуд.
Внаслідок вчинення даного кримінального правопорушення, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спричинив матеріальну шкоду на суму 5400 грн.
Органом досудового розслідування 22.08.2019 р. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченому ч.2 ст. 190 КК України.
Метою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , слідчий і прокурор вважають наступні ризики: переховування від органу досудового розслідування та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, на які вказують, що останній усвідомивши невідворотність покарання, оскільки за вчинення даного кримінального правопорушення передбачено позбавлення волі може зникнути від органу досудового розслідування та переховуватись, що, в свою чергу, призведе до неможливості закінчення розслідування та постановлення судового рішення в розумні строки. Крім цього, підозрюваний ОСОБА_4 не має міцних соціальних зв`язків; також може незаконно впливати на свідків та/або потерпілого шляхом вмовляння, підкупу може схиляти свідків та/або потерпілого до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування.
Більш м`які запобіжні заходи призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органу досудового розслідування і суду.
З урахуванням наведених підстав, в обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, орган досудового розслідування вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти зазначеним ризикам, у зв`язку з чим, слідчий звернувся з вищезазначеним клопотанням до суду.
У судовому засіданні прокурор внесене до суду клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Захисник в судовому засіданні щодо клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував, просив застосувати більш м`який запобіжний захід.
Підозрюваний підтримав клопотання свого захисника, щодо обрання запобіжного заходу.
Заслухавши слідчого, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання у зв`язку з наступним.
Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» останній зазначив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої особу взято під варту.
Згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Слідчий суддя встановив, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, доданими до клопотання.
При цьому, посилання слідчого на те, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового слідства та/або суду так як він підозрюється у вчиненні середньої тяжкості злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 3 років позбавлення волі, не є безумовною підставою для обрання запобіжного заходу відносно особи виключно у вигляді тримання під вартою.
У той же час, слідчий суддя вважає недоведеним матеріалами клопотання припущення слідчого, що підозрюваний може вчинювати незаконний вплив на потерпілого або перешкоджати проведенню досудового розслідування, оскільки будь-яких доказів на підтвердження вказаного слідчому судді не надано, а відтак, такі твердження є лише припущеннями.
На переконання слідчого судді, слідчим в суді не доведено, що застосування більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнім для запобігання існуючих ризиків і існує необхідність застосування виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Об`єктивні дані про наявність таких обставин в матеріалах клопотання відсутні.
Таким чином, слідчим суддею встановлено, що відсутні підстави для застосування найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при цьому існує обставина, передбачена п.1,2 ч.1 ст.194 КПК України, з метою забезпечення виконання процесуальних обов`язків, існують підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки особи, та покладення на підозрюваного певних обов`язків відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого СВ Подільського УП ГУ НП ОСОБА_6 , прокурора та до суду, для проведення процесуальних дій. Про такий висновок слідчий суддя приходить виходячи з підозри та даних про особу ОСОБА_4 .
Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 202 КПК України, слідчий суддя,-,
У Х В А Л И В
У задоволенні клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0002397 від 05.07.2019 р., за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити;
Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ;
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки: прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; повністю утриматись від спілкування з особами, анкетні дані яких зазначені в поданому до суду клопотанні про застосування запобіжного заходу з додатками, за виключенням сторони обвинувачення та захисту;
Строк виконання покладених обов`язків рахувати 52 доби з дня постановлення ухвали;
Обов`язки покладаються на ОСОБА_4 на строк дії ухвали;
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 ;
Ухвала слідчого судді діє до 05 квітня 2020 року включно та підлягає негайному виконанню після її проголошення;
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, представники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтись в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю;
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення;

Слідчий суддя ОСОБА_1