Справа №295/4782/20
УХВАЛА
Іменем України

24.04.2020 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі захисника адвоката ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

розглянувши скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_3 на рішення слідчого СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, -

в с т а н о в и в :

Адвокат ОСОБА_3 звернувся в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 до слідчого судді із указаною скаргою, в якій зазначив, що 13.04.2020 року ним було подане до слідчої СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 клопотання про проведення посмертної комплексної психолого-психіатричної експертизи потерпілого ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №0001386 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні умисного вбивства ОСОБА_7 . Однак 21.04.2020 року захисником було отримано постанову від слідчої ОСОБА_6 про відмову у задоволенні клопотання в цій частині. Адвокат вважає, що постанова слідчої є необґрунтованою, оскільки під час досудового розслідування шляхом опитування свідків встановлено, що потерпілий був конфліктною, неврівноваженою та неадекватною людиною, часто принижував та ображав навіть сторонніх людей, зловживав наркотичними препаратами та алкогольними напоями. На думку захисника, це дає стороні захисту підстави вважати, що психічний стан потерпілого був таким, який унеможливлював сприйняття ним своїх дій та поведінки аби впливати на неї та саме це може бути доказом вини чи невинуватості у інкримінованому підозрюваному ОСОБА_5 злочину. Додав, що його підзахисний ОСОБА_5 не заперечував і не заперечує свою причетність до вказаних подій, але однозначно заперечує кваліфікацію своїх дій. З огляду на викладене у скарзі просить слідчого суддю зобов`язати слідчу Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 призначити посмертну комплексну психолого-психіатричну експертизу потерпілого ОСОБА_7 та на вирішення комплексної експертизи поставити ряд питань, пов`язаних переважно із з`ясуванням хворобливого стану потерпілого та його індивідуально-психологічними особливостями.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 підтримав вимоги клопотання з підстав у ньому викладених, просив його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання. Вважає, що слідчий обґрунтовано відмовив у задоволенні клопотання. За словами прокурора, з показань підозрюваного, висновку експерта та слідчого експерименту органу досудового розслідування стало відомо, що ніякого нападу потерпілого та боротьби не було. До того ж антисоціальний спосіб життя потерпілого не повинен виправдовувати поведінку підозрюваного.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення захисника та прокурора, вивчивши й дослідивши матеріали скарги, оглянувши матеріали кримінального провадження, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення вимог скарги, зважаючи на наступне.

Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачено, які рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та за якими надано право на оскарження. Так, відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржене рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

З матеріалів скарги вбачається, що СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001386 від 21.03.2020 року, зокрема за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Встановлено, що захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_3 звернувся 14.04.2020 до старшого слідчого СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 із клопотанням в порядку ст. 220 КПК України, у якому просив призначити посмертну комплексну психолого-психіатричну експертизу потерпілого ОСОБА_7 , на вирішення якої поставити кілька питань, а також викликати та допитати в якості свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 .

Постановою старшого слідчого ОСОБА_6 від 15.04.2020 клопотання захисника задоволено частково, а саме в частині допиту свідків. У частині призначення посмертної комплексної психолого-психіатричної експертизи потерпілому ОСОБА_7 було відмовлено у зв`язку із відсутністю потреби проведення вказаної слідчої дії у даному кримінальному провадженні. На думку слідчої, наразі потреба у проведенні вказаної у клопотанні адвоката експертизи відсутня, оскільки під час проведення досудового розслідування необхідно встановити психічний стан підозрюваного та його осудність (правоздатність). Крім того проведення посмертної психолого-психіатричної експертизи потерпілому ОСОБА_7 тягне за собою зібрання додаткової інформації про останнього та проведення слідчих дій, в яких немає необхідності, так як вони не мають значення для зібрання доказів вини чи невинуватості підозрюваного. Окремо старша слідча ОСОБА_6 послалась на необхідність виконання процесуальних дій в розумні строки згідно з вимогами статті 28 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КПК України слідчий зобов`язаний всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Згідно із вимогами ч. 1 ст. 91 КПК України, у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема, подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження тощо. За загальним правилом, визначеним в ч. 1 ст. 92 КПК України, обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України, покладається на слідчого, прокурора.

До однієї із загальних засад кримінального провадження положення статті 7 КПК України відносить змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

За змістом статті 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно із ч. 3 ст. 93 КПК України сторона захисту здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів. Ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 220 КПК України клопотання сторони захисту про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

На переконання слідчого судді, відмова слідчого у задоволенні клопотання в частині призначення посмертної комплексної психолого-психіатричної експертизи потерпілого ОСОБА_7 з мотивів відсутності потреби проведення вказаної слідчої дії у даному кримінальному провадженні та необхідності дотримання розумних строків є необґрунтованою, оскільки така відмова насамперед нівелює передбачене КПК України право сторони захисту зібрати та надати докази, що підтвердять або спростують їх правову позицію у провадженні.

З огляду на викладене, завдання кримінального провадження та зважаючи на передбачену КПК України можливість продовження строку досудового розслідування якщо з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину досудове розслідування (досудове слідство) неможливо закінчити у строк, зазначений у пункті 2 абзацу третього частини першої статті 219 КПК України слідчий суддя приходить до висновку про можливість задоволення клопотання.

На підстав викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 22, 91-93, 220, 303, 309 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :

Скаргу задовольнити.

Скасувати постанову старшого слідчого СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 від 15.04.2020 про часткове задоволення клопотання захисника від 13.04.2020 року у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001386 від 21.03.2020, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, в частині відмови у призначенні посмертної комплексної психолого-психіатричної експертизи.

Зобов`язати слідчого СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 призначити посмертну комплексну психолого-психіатричну експертизу потерпілого ОСОБА_7 .
На вирішення експертів поставити наступні запитання:

- чи страждав ОСОБА_7 будь якими психічними захворюваннями, які позбавляли його можливості усвідомлювати значення своїх дій і керувати ними, у тому числі 21.03.2020 року на час вчинення кримінального правопорушення?

- чи перебував ОСОБА_7 у будь якому іншому хворобливому стані, який би позбавляв його можливості усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, у тому числі 21.03.2020 року на час вчинення кримінального правопорушення?

- які індивідуально-психологічні особливості потерпілого ОСОБА_7 впливали на його поведінку та дії, у тому числі на час вчинення кримінального правопорушення 21.03.2020 року?

- чи були в ОСОБА_7 індивідуальні особливості характеру чи інші поведінкові розлади здоров`я, які могли впливати на його поведінку, виходячи із показань свідків, даних в ході досудового розслідування та наявних у матеріалах кримінального провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя