Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 289/1638/19
Провадження № 1-кп/935/118/20
У Х В А Л А
Іменем України
29 квітня 2020 року м.Коростишів
Коростишівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

при секретарі ОСОБА_4

з участю прокурора ОСОБА_5

потерпілої ОСОБА_6

обвинуваченого ОСОБА_7

захисника ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Коростишеві кримінальне провадження відносно ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

У судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження обвинуваченому строку тримання під вартою, оскільки строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчується 03.05.2020, ризики, передбачені ст.177 КПК України, продовжують існувати надалі. Так, обвинувачений вчинив умисний особливо тяжкий злочин, міра покарання передбачає позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років, не працюючий, неодружений, утриманців не має, тому міцні соціальні зв`язки відсутні, вчинив злочин перебуваючи на іспитовому терміні, у разі обрання обвинуваченому більш м`якого запобіжного заходу, існують ризики переховування останнього від суду, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
Обвинувачений ОСОБА_7 та його захисник адвокат ОСОБА_8 при розгляді клопотання покладаються на розсуд суду.

Потерпіла ОСОБА_6 проти продовження обвинуваченому запобіжного заходу не заперечила.

Заслухавши думку учасників судового провадження, вивчивши матеріали клопотання про продовження запобіжного заходу, суд дійшов наступного висновку.

У відповідності до ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу, згідно ч.2 ст.331 КПК України, відбувається у порядку, передбаченому главою 18 КПК України.

Ст.177 КПК України регламентується мета та підстави застосування запобіжних заходів. За правилами ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, у тому числі, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (п.2), незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні (п.3), перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (п.4). За правилами ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Згідно ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Згідно п.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (1950 року), кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Обмеження конституційного права на свободу та особисту недоторканність має здійснюватися з дотриманням конституційних гарантій захисту прав і свобод людини і громадянина. Обґрунтованість застосування запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність, зокрема домашнього арешту та тримання під вартою, має піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу, періодично об`єктивним та неупередженим судом на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за яких вказані запобіжні заходи застосовуються, у тому числі при закінченні досудового розслідування, коли деякі ризики вже можуть зникнути. /рішення КСУ №1-р/2017 від 23.11.2017/
Судом враховуються положення ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», у відповідності до яких, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду, як джерело права. Згідно практики Європейського суду з прав людини (рішення у справі «Єчюс проти Литви», справі «Нечипорук і Йонкало проти України»), продовжуване тримання під вартою може бути виправданим заходом у тій чи інший справі лише за наявності чітких ознак того, що цього вимагає справжній інтерес суспільства, який, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважує інтереси забезпечення права на свободу. У своєму рішенні у справі «Москаленко проти України» від 20.05.2010 (п.36) Суд зазначив, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.
Відповідно до правової позиції викладеної у п.80 рішення ЄСПЛ від 10.02.2011 у справі «Марченко проти України», при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Міра запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_7 у виді тримання під вартою обґрунтовано обиралась ухвалою слідчого судді Радомишльського районного суду Житомирської області від 07.07.2019, будь-яких даних щодо зменшення чи відсутності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, для можливості застосування відносно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою не встановлено. Судове слідство триває, учасники судового провадження, згідно реєстру матеріалів досудового розслідування, не допитані, докази з боку обвинувачення та захисту не досліджені, судом оцінюється ступінь суспільної небезпечності кримінального правопорушення, вчинення якого інкримінується обвинуваченому, та міра покарання, що може бути застосована до останнього, у разі визнання його винуватим, зокрема, позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років, та імовірна можливість продовження останнім протиправної поведінки і надалі, вчинення незаконного впливу на свідків, переховування від суду, враховуючи безпосередньо особу обвинуваченого, який раніше судимий за вчинення злочинів проти власності, особистих прав та свобод людини та громадянина, перебуває на іспитовому терміні, непрацюючий, міцних соціальних зв`язків не має, будь-якими відомостями щодо незадовільного стану здоров`я та обґрунтованої неможливості його подальшого тримання під вартою суд не володіє.

Отже, ризики, передбачені ст.177 КПК України, на які вказує прокурор, наявні, тому зазначене в цілому, а також з огляду на положення ст.183 КПК України, виправдовує застосування до обвинуваченого виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Вимогами ст.197 КПК України передбачено, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про триманння під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.176, 177, 178, 183, 194, 196, 331 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 27.06.2020 включно.
У судовому засіданні оголосити перерву до 25.05.2020 о 13:00 год., повторити виклик учасників кримінального провадження .

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Коростишівський районний суд Житомирської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3