УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2020 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

з участю прокурора ОСОБА_2 ,

підозрюваного ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

при секретарі ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 , погоджене заступником начальника відділу прокуратури Київської області ОСОБА_7 , подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000658 від 01.06.2020 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Орел Російської Федерації, громадянина України, одруженого, з середньо-технічною освітою, офіційно не працевлаштованого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні злочину, передбаченого ст.257 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло зазначене клопотання, яке обґрунтовується тим, що Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000658 від 01.06.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.2 ст.15, п.п.1, 6, ч.2 ст.115 КК України.

За обставин, викладених у клопотанні ОСОБА_3 02.06.2020 о 15:00 год. затримано в порядку ст.208 КПК України та 03.06.2020 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.257 КК України.

Підставами підозрювати ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази.
У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний вчинив інкримінований злочин, який відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання лише у вигляді позбавлення волі до п`ятнадцяти років.
У зв`язку з чим слідчий просить застосувати до ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з огляду на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення та незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.
Слідчий посилається на те, що при обранні запобіжного заходу необхідно врахувати те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, та не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Беручи до уваги викладене, а також дані про особу ОСОБА_3 , обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з підстав, зазначених в ньому.
Захисник вказав на недоведеність причетності ОСОБА_3 до інкримінованих злочинів, а також на необґрунтованість клопотання та ризиків, наведених в ньому. Крім того вказав на ряд порушень зібраних матеріалів, що не можуть бути визнані як допустимі докази. Надав документи щодо роботи, дозвільних документів на зброю, та алібі ОСОБА_3 , просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Підозрюваний також заперечував проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, наголосив, що не причетний до вчинення інкримінованого злочину.
В судовому засіданні за клопотанням сторони захисту було допитано свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , які вказували на перебування ОСОБА_3 29.05.2020 у зазначений в підозрі час в спортзалі під час тренування, а свідки ОСОБА_10 та ОСОБА_11 у своїх показаннях дали позитивну характеристику особи підозрюваного ОСОБА_3 .
Заслухавши думку учасників судового розгляду, свідків, дослідивши матеріали, на які посилається слідчий, обґрунтовуючи доводи клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.
В судовому засіданні встановлено, що Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000658 від 01.06.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.2 ст.15, п.п.1, 6, ч.2 ст.115 КК України.

За обставин, викладених у клопотанні ОСОБА_3 02.06.2020 о 15:00 год. затримано в порядку ст.208 КПК України та 03.06.2020 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.257 КК України.

Підставами підозрювати ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень є зібрані в кримінальному провадженні докази.
З наданих матеріалів клопотання вбачається, що на даній стадії є достатні дані, які вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_3 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.257 КК України, що підтверджується наявними в матеріалах та дослідженими слідчим суддею доказами.
Варто зазначити, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Слідчому судді під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу не надається весь обсяг доказів, зібраних під час досудового розслідування та дані щодо джерел їх отримання. Такі матеріали мають надаватися суду при судовому провадженні відповідного кримінального провадження та саме на цій стадії, передбачено здійснення оцінки доказів з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупності доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, яким закінчується судове провадження.

Таким чином, на даній стадії досудового розслідування слідчий суддя не оцінює надані фактичні дані на предмет їх належності та допустимості, проте наведені дані, враховуючи стадію досудового розслідування, свідчать про причетність ОСОБА_3 до події вказаних злочинів, враховуючи наявні протоколи слідчих дій в сукупності з іншими документами, а також зважаючи на те, що слідчим суддею на даній стадії не вирішується питання про винуватість особи, а лише про її причетність до події інкримінованого злочину, враховуючи також те, що слідчому судді на даній стадії не надається всього об`єму доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Таким чином, враховуючи наведені вище обставини, стадію досудового розслідування, слідчий суддя приходить до висновку про доцільність та необхідність проведення подальшого досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, у зв`язку з чим доцільним є застосування запобіжного заходу.

Обговорюючи питання наявності зазначених у клопотанні ризиків щодо переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідків, знищити, сховати або спотворити речі або документи, чи іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню є цілком ймовірним.

Щодо доводів сторони захисту щодо того, що ОСОБА_3 не вчиняв інкриміновані злочини слідчий суддя зазначає, що на даній стадії досудового розслідування слідчий суддя не оцінює надані фактичні дані на предмет їх належності та допустимості, проте наведені дані свідчать про ймовірну причетність ОСОБА_3 до подій вказаних злочинів, при цьому доводи сторони захисту щодо того, що докази ґрунтуються лише на припущеннях сторони обвинувачення та непричетності ОСОБА_3 до події злочину, а також його алібі мають перевірятися в судовому засідання складом суду безпосередньо під час судового слідства, оскільки на даній стадії слідчому судді не надається той об`єм доказів, на підставі яких можливо вирішити питання про винуватість чи невинуватість особи, зазначене є предметом судового розгляду, зважаючи також на те, що оцінка рівня достовірності доказів щодо участі підозрюваного в інкримінованому злочині повноцінно має бути перевірена під час судового розгляду, коли буде вирішуватися питання саме доведеності винуватості ОСОБА_3 у скоєнні інкримінованих злочинів.

Наявність сім`ї та роботи у підозрюваного не є тим стримуючим фактором для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, оскільки офіційність працевлаштування належним чином не підтверджена в судовому засіданні.

Слідчий суддя також зазначає, що доводи адвоката щодо порушення порядку проведення слідчих дій та наявність алібі підлягають перевірці в ході судового розгляду кримінального провадження по суті та в іншому встановленому порядку.

Наведене вище є достатньо вагомими підставами для прийняття підозрюваним спроб уникнути відповідальності шляхом переховування від органу досудового розслідування, а також можливість вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

Таким чином, враховуючи наведені вище обставини, характер правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 , його особу, стадію досудового розслідування, слідчий суддя приходить до висновку про доцільність та необхідність проведення подальшого досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, у зв`язку з чим доцільним є застосування запобіжного заходу.

При цьому, слідчий суддя приходить до висновку про доведеність органом досудового розслідування ризику можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне в матеріалах провадження відсутні, а також про можливість вчинити інше кримінальне правопорушення.

Статтею 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, і визначений вичерпний перелік випадків можливості застосування такого заходу.

Наведене вище нівелює доводи сторони захисту про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та свідчить про відсутність підстав для застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Приймаючи до уваги обставини, передбачені ст.178 КПК України, у т.ч. вік, стан здоров`я, обставини вчинення злочину, стадію кримінального провадження, інші дані, що характеризують особу підозрюваного, аналізуючи наведене у сукупності, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Статтею 197 КПК передбачено, що строк дії ухвали про тримання особи під вартою не може перевищувати 60 днів.

Таким чином, існують передбачені законом підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання підозрюваного під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто до 01.08.2020 включно та визначити заставу відповідно до частини третьої статті 183 КПК України та частини п`ятої статті 182 КПК України в розмірі, що перевищує триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки застава у межах, визначених п.3 частини 5 статті 182 КПК України до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб не здатна забезпечити виконання ОСОБА_3 , який підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, покладених на нього обов`язків. У зв`язку з чим, слідчий суддя визначає підозрюваному ОСОБА_3 заставу 400 розмірах прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім іншого, слідчим суддею враховується, що згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Приймаючи до уваги наведене, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 177, 178, 182, 183, 184, 192-194, 196, 197, 209, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою визначити до 60 днів, в межах строку досудового розслідування, до 01 серпня 2020 року включно.
Визначити ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у 400 розмірах прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 840800 (вісімсот сорок тисяч вісімсот) гривень.
Застава вноситься підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок: для внесення застави (, отримувач ТУДСАУ в місті Києві, МФО 820172, банк: Державна казначейська служба України м. Київ, рахунок № UA1012089, призначення платежу: застава за … (П.І.Б., дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно ухвали … (назва суду) від … (дата ухвали) по справі № …., внесені … (П.І.Б. особи, що вносить заставу).

У разі внесення застави у визначеному судом розмірі вважається, що до підозрюваного обрано запобіжний захід у виді застави.
У випадку внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки:
- прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;
- не відлучатися із населеного пункту, де проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду;
- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;
- здати уповноваженому органу на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають йому право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
- утриматися від спілкування з потерпілими, свідками, іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні.
У разі внесення застави, термін дії покладених судом обов`язків, визначити в межах строку досудового розслідування.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1