КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
за участю секретаря ОСОБА_4

адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ПАТ «Укрнафта» на ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 27 листопада 2019 року про повернення скарги, -

В С Т А Н О В И Л А:

Цією ухвалою скаргу адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ПАТ «Укрнафта» на бездіяльність старшого детектива Другого відділу детективів Першого підрозділу детективі Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 , яка полягає у нерозгляді клопотання від 06.11.2019 про проведення процесуальних дій, повернуто особі, яка її подала.

В обґрунтування прийнятого рішення слідчий суддя послався на положення ст. 33-1 КПК України, згідно якої слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті. Оскільки у своїй скарзі адвокат ОСОБА_5 оскаржує бездіяльність детектива Національного антикорупційного бюро України з приводу не розгляду клопотання від 06.11.2019 про проведення процесуальних дій в рамках кримінального провадження №0000722 від 16.04.2015, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст. 191, ч.2 ст. 205-1, ч.3 ст. 212, ч.3 ст. 358, ч.4 ст. 358, ч.4 ст. 368, ч.2 ст. 364 КК України, слідчий суддя, з посиланням на положення пункту 20-2 Розділу ХІ Перехідних положень КПК України, зазначив, що розгляд вказаної скарги та прийняття рішення за результатами її розгляду не відноситься до компетенції Солом`янського районного суду м. Києва.

Також слідчий суддя вказав, що згідно Витягу з ЄРДР №0000722 від 16.04.2015 органом досудового розслідування є Національне антикорупційне бюро України, провадження здійснюється щодо службових осіб не тільки ПАТ «Укрнафта», а й зокрема щодо службових осіб НАК «Нафтогаз Україна» 100% акцій якої належать державі.
За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що скарга адвоката ОСОБА_5 в інтересах ПАТ «Укрнафта» не підсудна Соломянському районному суду м. Києва, у зв`язку з чим повернув дану скаргу особі, що її подала на підставі п.2 ч.2 ст. 304 КПК України.

Не погодившись з вказаним рішенням слідчого судді, адвокат ОСОБА_5 , діючи в інтересах ПАТ «Укрнафта», подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 27.11.2019 року та направити подану ним скаргу до Солом`янського районного суду м. Києва для нового розгляду.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги апелянт зазначає, що наведених слідчим суддею обставин недостатньо для того, аби віднести усе кримінальне провадження №0000722 від 16.04.2015 (в якому об`єднані матеріали досудового розслідування у більш як 10 різних кримінальних провадженнях щодо злочинів, передбачених ч.5 ст. 191, ч.2 ст. 2051, ч.3 ст. 212, ч.3 ст. 358, ч.4 ст. 358, ч.4 ст. 368, ч.2 ст. 364 КК України) до предметної підсудності ВАКС, оскільки згідно положень КПК України та п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод клопотання, заяви та скарги під час досудового розслідування підлягають розгляду слідчим суддею саме суду, встановленого законом,тобто слідчі судді ВАКС мають право приймати до розгляду та ухвалювати рішення за скаргами учасників кримінального провадження виключно у випадку, коли така скарга подається у кримінальному провадженні щодо злочину, віднесеному до підсудності ВАКС. Проте, для визначення того, чи відноситься до компетенції ВАКС розгляд того чи іншого питання, в тому числі скарги, поданої в порядку ст. 303 КПК України, слід керуватися не пунктом 20-2Розділу XI «Перехідні положення» КПК України, а ст. 33-1 КПК України, адже лише цією нормою визначається предметна підсудність ВАКС.

Також апелянт зазначає, що до підсудності ВАКС віднесені склади злочинів, передбачених статтями 191, 2062, 209-211, 262, 308, 312, 313, 320, 354, 357, 364, 3641, 3652, 3661, 368-3692 КК України, за обов`язкової наявності хоча б однієї з таких умов: вчинення цих злочинів спеціальним суб`єктом; розмір предмета злочину або завданої ним шкоди, що в п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення злочину; якщо злочин вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків або злочин, передбачений статтею 369, частиною першої статті 3692 Кримінального кодексу України, а саме надання неправомірної вигоди або зловживання впливом, вчинено щодо перелічених вище службових осіб. Якщо відсутня одна із зазначених вище умов, то такий злочин (як і кримінальне провадження, в якому здійснюється його досудове розслідування) не підсудний ВАКС.
Тож злочини, незаконно розслідуються НАБУ у даному кримінальному провадженні № 0000722 від 16 квітня 2015 року, яке, на переконання апелянта, не підслідне НАБУ. При цьому, адвокат ОСОБА_5 вказує, що таке розслідування могло би бути законним за наявності відповідного рішення директора НАБУ, погодженого САП, однак таке рішення не приймалося, а постанова Генерального прокурора від 06 липня 2016 року та постанова його заступника від 07 липня 2016 року не здатні його собою замінити, і якби навіть таке рішення директором НАБУ й було би прийняте, дане кримінальне провадження № 0000722 не стало б підсудним ВАКС, зважаючи на предметну підсудність визначену статтею 33-1 КПК України.
Крім того апелянт наголошує, що викладені в оскаржуваній ухвалі висновки слідчого судді про те, що згідно витягу з ЄРДР №0000722 у даному кримінальному провадженні здійснюється досудове розслідування стосовно службових осіб НАК «Нафтогаз Україна», не відповідають дійсності, оскільки з витягу з ЄРДР у кримінальному провадженні №0000722 здійснюється досудове розслідування дій ОСОБА_8 не як службової особи НАК «Нафтогаз України», а як службової особи ПАТ «Укрнафта» голови її наглядової ради.

Прокурор САП Офісу Генерального прокурора до суду апеляційної інстанції не з`явився, подав свої заперечення, в яких просив у задоволенні апеляційної скарги адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ПАТ «Укрнафта» відмовити, а рішення суду залишити без зміни. Крім того, просив проводити розгляд апеляційної скарги адвоката ОСОБА_5 за відсутності уповноважених осіб САП Офісу Генерального прокурора.

Заслухавши суддю-доповідача, адвокатів ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , які підтримали подану апеляційну скаргу та просили її задовольнити, перевіривши матеріали провадження за скаргою та доводи викладені в апеляційній скарзі адвоката ОСОБА_5 , колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Так, з поданої скарги та доданих до неї матеріалів вбачається, що адвокатом ОСОБА_5 оскаржується бездіяльність детектива Національного антикорупційного бюро України з приводу не розгляду клопотання від 06 листопада 2019 про проведення процесуальних дій в рамках кримінального провадження № 0000722 від 16 квітня 2015 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 205-1, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 368, ч. 2 ст. 364 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Статтею 33-1 КПК України передбачено, що Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-1 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 КПК України.

У примітці до статті 45 КК України зазначено, що Корупційними злочинами відповідно до цього Кодексу вважаються злочини, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також злочини, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 33-1 КПК України визначено, що слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті.

Відповідно до ч. 3 ст. 33-1 КПК України інші суди, визначені цим Кодексом, не можуть розглядати кримінальні провадження щодо злочинів, які віднесені до підсудності Вищого антикорупційного суду (крім випадку, передбаченого абзацом сьомим частини першої статті 34 цього Кодексу).

Пунктом 10 частини 1 статті 3 КПК України визначено, що кримінальне провадження - досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Частиною 1 статті 5 КПК України встановлено, що процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

Оскільки, орган досудового розслідування, бездіяльність якого оскаржується, та подія, яку описує скаржник у скарзі, відповідає критеріям, визначеним у пункті 20-2 розділу XI «Перехідні положення» КПК України, і подана ним скарга підсудна Вищому антикорупційному суду, а тому колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов обгрунтованого висновку про те, що розгляд вказаної скарги та прийняття рішення за результатами її розгляду не відноситься до компетенції Солом`янського районного суду м. Києва.

Крім того, слідчий суддя слушно звернув увагу на те, що згідно Витягу з ЄРДР № 0000722 від 16 квітня 2015 року органом досудового розслідування є Національне антикорупційне бюро України, провадження здійснюється щодо службових осіб, не тільки ПАТ «Укрнафта», а й зокрема щодо службових осіб НАК «Нафтогаз Україна» 100% акцій якої належать державі.

За викладеним, колегія суддів вважає ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва про повернення скарги адвоката ОСОБА_5 особі, що її подала, з тих підстав, що вона не підлягає розгляду в цьому суді, законною та обґрунтованою і підстав для її скасування та направлення скарги до Солом`янського районного суду м. Києва для нового розгляду, про що ставиться питання в апеляційній скарзі, не вбачає.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 404, 407, 422 КПК України колегія суддів,

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ПАТ «Укрнафта» залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києвавід 27 листопада 2019 року, якою скаргу адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ПАТ «Укрнафта» на бездіяльність старшого детектива Другого відділу детективів Першого підрозділу детективі Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 , яка полягає у не розгляді клопотання від 06.11.2019 про проведення процесуальних дій, повернуто особі, яка її подала без зміни.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: __________________ __________________ __________________

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3