Номер провадження № 1-кп/641/481/2020 Справа № 641/1859/20
УХВАЛА

08 квітня 2020 року м. Харків

Суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:

До Комінтернівського районного суду м. Харкова 07.04.2020 року надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, в якому він просить скасувати арешт на автомобіль Mercedes-Benz, державний номер НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_3 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 21.01.2020 року у кримінальному провадженні № 0000063.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У рішенні у справі «Мельник проти України» (Melnyk v. Ukraine) від 28.03.2006, заява № 23436/03, ЄСПЛ нагадує, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду (рішення у справі Golder v. the United Kingdom від 21.02.1975, серія A № 18, п. 36), не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності клопотання.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

При цьому, у клопотанні від 07.04.2020 року не зазначено прізвище , ім`я та по батькові особи, яка звертається з цим клопотанням, та її процесуальний статус у кримінальному провадженні.

В клопотанні також не зазначено особу, за клопотанням якої накладено арешт на вказане майно, що позбавляє суд можливості викликати таку особу у судове засідання.

Окрім того, до клопотання не додано доказів, хто є власником автомобіля Mercedes-Benz, державний номер НОМЕР_1 (копія свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу), доказів проведення автотехнічної експертизи, що позбавляє суд можливості перевірити обґрунтованість клопотання.
Також до клопотання додано часткову копію (неповний текст) ухвали Київського районного суду м. Харкова від 21.01.2020 року, що позбавляє можливості суд встановити, чи був присутній заявник у судовому засіданні при розгляді клопотання про арешт майна.
Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно вимог ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

За змістом ч. 2, ч. 6 ст. 22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Наведені вище обставини унеможливлюють розгляд судом по суті клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, а тому клопотання підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 26, 174, 372 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна - повернути заявнику.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до суду з вказаним клопотанням про скасування арешту майна у порядку, встановленому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1