Провадження № 1-кс/643/8023/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16.12.2019 року м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000300 від 24.07.2019 року, по кримінальній справі № 643/20675/19, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Московського районного суду м. Харкова (слідчий суддя ОСОБА_5 ) перебуває справа № 643/20675/19 за клопотанням прокурора прокуратури Харківської області ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000300 від 24.07.2019 року, за підозрою, в тому числі, ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
13.12.2019 року від захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 надійшла заява, в якій останній просить відвести слідчого суддю Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_5 у кримінальному провадженні у вказаній вище справі.
В обґрунтування відводу зазначено, що у провадженні Московського районного суду м. Харкова (слідчий суддя ОСОБА_5 ) перебуває справа № 643/20675/19 за клопотанням прокурора прокуратури Харківської області ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні № 0000300 від 24.07.2019 року за ч. 5 ст. 191 КК України. Станом на дату подання цієї заяви про відвід, існують об`єктивні обставини, які викликають сумнів у неупередженості слідчого судді. У судовому засіданні 12.12.2019 року прокурор ОСОБА_6 заявила клопотання про перенесення розгляду клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у зв`язку з тим, що і строк запобіжного заходу, і строк досудового розслідування закінчуються 17.12.2019 року. Оскільки станом на 12.12.2019 року строк запобіжного заходу не сплив, на думку прокурора, необхідно перенести судовий розгляд у судовому засіданні на іншу дату, з метою першочергового розгляду клопотання слідчого про продовження строку досудового розслідування. Незважаючи на заперечення сторони захисту відносно того, що прокурор вже прийняв процесуальне рішення про складання і звернення до слідчого судді з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу в межах певного обсягу документів (матеріалів), що надання додаткових матеріалів прокурором суперечить ст. 184, 199 КПК України, а слідчий суддя, у разі задоволення клопотання прокурора про перенесення судового засіданн, фактично виконає функцію обвинувачення та всупереч вимогам ч. 3 ст. 22 КПК України сприяє стороні обвинувачення, зокрема в отриманні рішення про продовження строку досудового розслідування, яке станом на момент розгляду клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу ще не існувало, слідчим суддею ОСОБА_5 було прийняте рішення про відкладення судового засідання на 16.12.2019 року на 15-00 год. Таким чином, слідчий суддя ОСОБА_5 змінив свою контрольну функцію на функцію державного обвинувачення (сприяння стороні обвинувачення). На упередженість слідчого судді ОСОБА_5 вказує і той факт, що заперечення захисника з посиланням на непідсудність поданого прокурором клопотання залишились без реагування і спростування прокурором. Так, в обґрунтування заперечень з приводу непідсудності поданого клопотання прокурора ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу, ним було надано копію клопотання на офіційному бланку ТУ ДБР, з якого вбачається місцезнаходження органу досудового розслідування саме за адресою: м. Полтава, вул. Соборності, буд. 37. На це слідчий суддя відповів, що це питання вже вирішувалося під час прийняття клопотання про продовження запобіжного заходу до провадження. Прокурор ОСОБА_6 не надала жодного доказу на підтвердження місцезнаходження органу досудового розслідування на території Московського району м. Харкова. Зазначені обставини свідчать, що слідчий суддя ОСОБА_5 , вирішуючи питання про підсудність, керується не матеріалами конкретного кримінального провадження, а певними непроцесуальними даними, що свідчить про непроцесуальний вплив на слідчого суддю і його необ`єктивність. Отже, слідчим суддею були порушені завдання кримінального провадження, а також засади рівності сторін захисту і обвинувачення перед судом, змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів у доведенні перед судом їх переконливості.
Заяву про відвід розподілено в провадження судді ОСОБА_1 .
Захисник ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні 16.12.2019 року підтримав подану заяву та доводи, викладені в ній. Пояснив, що слідчий суддя ОСОБА_5 прийняв рішення про відкладення судового засідання, а також про підсудність справи Московського районному суду м. Харкова всупереч чинного процесуального законодавства та обставин справи, виходячи з яких були відсутні підстави як для задоволення клопотання прокурора про відкладення розгляду справи, так і для визначення підсудності справи Московському районному суду м. Харкова.
Прокурор відділу 15/5 прокуратури Харківської області ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд заяви захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_5 за її відсутності. Зазначила, що вважає заяву безпідставною та такою, що не підлягає задоволенню у зв`язку з тим, що захисник ОСОБА_4 намагається своїми заявами тиснути на суд та перешкоджати здійсненню правосуддю.
Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, зазначив, що упередженості до жодного з учасників процесу не має. Просив ухвалити законне рішення на підставі наявних в справі доказів на розсуд суду.
Суд, заслухавши пояснення захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , дослідивши матеріли справи та доводи заяви про відвід, встановив наступне.
В провадженні слідчого судді Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_5 перебуває справа № 643/20675/19 за клопотанням прокурора прокуратури Харківської області ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, обраного відносно ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000300 від 24.07.2019 року, за її підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
У вказаному кримінальному провадженні слідчому судді ОСОБА_5 заявлено відвід.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», судова влада в Україні відповідно до конституційних засад поділу влади здійснюється незалежними та безсторонніми судами, утвореними згідно із законом.
Статтею 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Згідно ч. 1 ст. 7 вказаного вище Закону, кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.
Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Перелік підстав, за наявності яких суддя підлягає відводу, визначений ст. 75, 76 КПК України.
Відповідно до ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:
1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;
2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;
3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;
4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;
5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.
Оцінюючи доводи заяви по відвід, а також пояснення захисника ОСОБА_4 , надані в судовому засіданні під час розгляду вказаної заяви, суд керується таким.
Як вбачається з висновків щодо застосування норм права, викладених в постановах Верховного Суду, в тому числі в постанові від 12.07.2018 року по справі № 745/398/16-к, поняття судової дискреції (судового розсуду) у кримінальному судочинстві охоплює повноваження суду (права та обов`язки), надані йому державою, обирати між альтернативами, кожна з яких є законною, інтелектуально-вольову владну діяльність суду з вирішення у визначених законом випадках спірних правових питань, виходячи із цілей та принципів права, загальних засад судочинства, конкретних обставин справи, даних про особу винного, справедливості й достатності обраного покарання тощо. Дискреційні повноваження суду визнаються і Європейським судом з прав людини (зокрема, у справі «Довженко проти України»), який у своїх рішеннях зазначає лише про необхідність визначення законності, обсягу, способів та меж застосування свободи оцінювання представниками судових органів виходячи з відповідності таких повноважень суду принципу верховенства права.
Таким чином, слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_5 , приймаючи у справі певні процесуальні рішення, зокрема щодо підсудності справи Московському районному суду м. Харкова, щодо відкладення розгляду справи тощо, реалізовував процесуальні права, якими він наділений згідно чинного законодавства України, та діяв в межах дискреційних повноважень, обираючи між відповідними альтернативними процесуальними рішеннями.
Даних, які б свідчили, що відповідні процесуальні рішення приймались слідчим суддею ОСОБА_5 саме тому, що останній відчував упереджене ставлення до тих чи інших учасників кримінального провадження, суду не надано. Так, всі доводи захисника фактично зводяться до незгоди захисника із рішеннями, які прийняті слідчим суддею ОСОБА_5 під час розгляду відповідної судової справи, тобто фактично зводяться до іншої правової оцінки обставин, яким було надано оцінку слідчим суддею.
Не заперечуючи безумовне право захисника на обстоювання його правової позиції, яке гарантовано ст. 22 КПК України, суд вважає, що незгода захисника із прийнятими слідчим суддею ОСОБА_5 процесуальними рішеннями не свідчить про упередженість останнього, а відтак не може бути підставою для відводу слідчого судді.
Оцінюючи доводи захисника щодо незаконності прийнятих слідчим суддею процесуальних рішень, суд керується таким.
Суд першої інстанції, розглядаючи заяву про відвід, позбавлений можливості надавати оцінку законності рішень іншого судді цього ж суду під час здійснення останнім судочинства. Вказані питання, згідно чинного законодавства України, зокрема глави 31 КПК України, належать до виключної компетенції суду апеляційної інстанції.
Враховуючи наведене та діючи в межах повноважень, визначених законом, суд приходить до висновку щодо відсутності підстав надавати по суті оцінку доводам захисника щодо порушення слідчим суддею ОСОБА_5 норм процесуального права під час розгляду клопотання прокурора.
Водночас суд враховує, що істотне порушення судом першої інстанції вимог кримінального процесуального закону, в тому числі порушення правил підсудності, в разі їх встановлення судом апеляційної інстанції, згідно ст. 412 КПК України є підставою для скасування відповідного судового рішення. Враховуючи наведене, сторона захисту, обстоюючи свою правову позицію, в разі подання апеляційної скарги не позбавлена права посилатись на відповідні порушення, які за доводами захисника мали місце, як на підставу для скасування судового рішення, ухваленого за наслідками розгляду клопотання прокурора.
Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку щодо відсутності підстав для задоволення відводу та відмовляє в заяві захисника.
Керуючись ст. 75, 76, 81, 369-372 КПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000300 від 24.07.2019 року, по кримінальній справі № 643/20675/19 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою ст. 392 Кримінального процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали буде проголошено 20.12.2019 року о 16-10 год. в приміщенні Московського районного суду м. Харкова (61153, м. Харків, пр. Ювілейний, буд. 38-Є).

Суддя ОСОБА_1