Справа № 947/9705/20
Провадження № 1-кс/947/4943/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.04.2020 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваної адвоката ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000147 від 04.03.2020 року відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Секретарівка, Біляївського району, Одеської області, громадянки України, українки, з середньою спеціальною освітою, офіційно не працюючої, розлученої, маючої на утриманні дитину, ІНФОРМАЦІЯ_2 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, СУ ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування за фактом можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, а саме за фактом можливого надання неправомірної вигоди заступнику начальника відділу поліції начальнику слідчого відділу Біляївського ВП ГУНП в Одеській області за прийняття ним рішення, яке входить до його повноважень та компетенції відповідно до ст. ст. 39, 276 та 284 КПК України, а саме за не притягнення до кримінальної відповідальності та прийняття рішення про закриття кримінального провадження за обставин, як вони викладені у даному клопотанні.

В рамках даного кримінального провадження, 24.04.2020 року про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України повідомлено громадянку ОСОБА_5 ..

Враховуючи наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, з метою запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий за погодженням з прокурором звертаються до слідчого судді з клопотанням про застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі, клопотання просив задовольнити.

Захисник підозрюваної в судовому засіданні заперечував проти задоволення поданого клопотання, зазначивши, що одна з понятих, яка була присутня при проведенні слідчої (розшукової) дії являється працівником правоохоронних органів, що свідчить про порушення вимог ч. 7 ст. 223 КПК України. Копія протоколу обшуку його підзахисній надана не була. Стороною обвинувачення до клопотання долучено відомості з бази АРМОР, що являється порушенням вимог ч. 1 ст. 88 КПК України. Ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України виключно формально перераховані. Крім того, зазначив, що його підзахисна не може переховуватися від органів досудового розслідування, оскільки на теперішній час вона в якості потерпілого приймає участь в низці судових процесів. Крім того, вона має міцні соціальні зв`язки. Яким чином вона може впливати на працівників правоохоронних органів взагалі не зрозуміло. Просив врахувати, що його підзахисна являється одинокою матір`ю, хоча офіційно не працює, однак працює по договору цивільного найму, має проблеми зі здоров`ям. Так як його підзахисній необхідно утримувати власну сім`ю, з огляду на викладене, просив відмовити в задоволенні поданого клопотання та застосувати відносно останньої запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.
Підозрювана в судовому засіданні підтримала думку захисника, просила врахувати, що на її утриманні перебуває дитина, вона готова співпрацювати зі слідством.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 24.04.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, за кваліфікуючими ознаками: надання неправомірної вигоди службовій особі, яка займає відповідальне становище, за вчинення цією службовою особою будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища.

На підтвердження обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 369 КК України, стороною обвинувачення до клопотання долучаються: протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 04.03.2020 року, копію ухвали з ЄДРСР від 28.02.2020 року в рамках справи №496/854/20, протокол обшуку від 23.04.2020 року, протокол затримання ОСОБА_5 від 23.04.2020 року, протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 23.04.2020 року та інші матеріли клопотання в сукупності.

Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні прокурором наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 369 КК України.

Таким чином, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 369 КК України та тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винною у вчиненні таких кримінальних правопорушень, слідчий суддя приходить до переконання про наявність в рамках даного кримінального провадження ризику у вигляді можливого переховування підозрюваної від органів досудового розслідування та суду, що обумовлюється усвідомленням з боку підозрюваної можливих негативних наслідків ймовірного вчинення інкримінованих їй дій за обставинами даного кримінального провадження.
В частині посилання сторони обвинувачення на наявність ризику можливого впливу з боку підозрюваної на свідків в рамках даного кримінального провадження, слідчий суддя приходить до переконання про часткову обґрунтованість вказаних доводів сторони обвинувачення, оскільки з одного боку, до матеріалів клопотання, копії яких були вручені підозрюваній, було долучено протоколи допиту свідка ОСОБА_7 , в якому наявні анкетні дані такої особи. Однак, з іншого боку, з огляду на займану вказаним свідком посаду, можливий ступінь здійснення активних дій, які виразяться у здійснення впливу з боку підозрюваної на нього являється незначним.
Щодо посилання сторони обвинувачення на існування ризику можливого вчинення підозрюваною іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення не доведено існування однозначних фактичних обставин, які б існування такого ризику обґрунтовували й навпаки, слідчий суддя наголошує, що підозрювана є особою, яка хоча й в силу ст. 89 КК України, проте раніше не судимою, яка має на утриманні дитину, ІНФОРМАЦІЯ_2 , й вина якої на теперішній час у встановленому законом порядку не доведена.
Відтак, довівши перед слідчим суддею наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 369 КК України, а також наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, сторона обвинувачення, між тим, у своєму клопотанні не обґрунтувала, чому завдання, яке ставиться в зв`язку з необхідністю застосування відносно підозрюваної міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не можливо досягти шляхом застосування відносно підозрюваної альтернативного триманню під вартою запобіжного заходу, зокрема запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Так, як вбачається з правової позиції ЄСПЛ у справі «Манчіні проти Італії», за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 Конвенції.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбаченого покарання у виді позбавлення волі.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до переконання, що шляхом застосування відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням на останню обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, запобігти настанню ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України буде в повній мірі можливим.

В свою чергу вказана міра запобіжного заходу в повній мірі відповідатиме загальним засадам кримінального провадження та національному законодавству України, зокрема практиці ЄСПЛ як його частині.

Враховуючи викладене, з огляду на наявність у підозрюваної ОСОБА_5 постійного місця реєстрації та проживання, ту обставину, що підозрювана має на утриманні дитину, ІНФОРМАЦІЯ_2 , слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням на останню відповідних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Таким чином, з урахуванням викладеного, керуючись ст. ст. 176-178, 181, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000147 від 04.03.2020 року відмовити.
Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, зобов`язавши її цілодобово, не залишати приміщення домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , строком до 24.06.2020 року, в межах строків досудового розслідування.
Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , строком до 24.06.2020 року, наступні обов`язки:
-прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;
-здати на зберігання до органу досудового розслідування свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України.
Копію ухвали про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді домашнього арешту направити для виконання до Біляївського ВП ГУНП в Одеській області.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1