1 із 4 Справа № 303/3561/19
Провадження №1-кп/303/54/20
Номер рядка статистичного звіту 93
Ухвала
про призначення до судового розгляду
27 січня 2020 року м.Мукачево
Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області
в складі: головуючої судді ОСОБА_1
секретар ОСОБА_2
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м.Мукачево по кримінальне провадження стосовно
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , не працюючого, не одруженого, громадянина України,
- обвинуваченого за частиною 2 статті 185 КК України,-
з участю сторін та учасників кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_4
обвинуваченого ОСОБА_3
В С Т А Н О В И В:
03 червня 2019 року до суду надійшов обвинувальний акт стосовно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 185 КК України внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002797 від 03 грудня 2018 року.
Статтею 314 КПК України встановлено порядок дій суду по проведенню підготовчого судового засідання. Так, після отримання обвинувального акту суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження.
У підготовчому судовому засіданні сторони кримінального провадження висловили свою думку щодо можливості призначення судового розгляду.
Під час підготовчого розгляду судом з`ясовано склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді. Враховуючи думку сторін, суд приходить до висновку про доцільність здійснювати судовий розгляд в складі осіб: прокурора, потерпілих, обвинувачених та захисника.
Клопотань учасниками процесу про долучення та дослідження документів, виклик свідків не заявлено. Клопотань про розгляд справи колегіально, або судом присяжних, чи у закритому судовому засідання учасниками не заявлено.
Обвинувальний акт відповідає вимогам статті 291 КПК України та відповідно до правил територіальної підсудності підлягає розгляду у Мукачівському міськрайонному суді Закарпатської області. На даному етапі суду сторонами не надано угоду про примирення, а підстав для закриття провадження з підстав передбачених пунктами 4-8 частини 1 або частини 2 статті 284 КПК України судом не встановлено.
Частина 5 статті 314 КПК України передбачає вирішення у підготовчому судовому засіданні у випадках, передбачених КПК України , за власною ініціативою або за клопотанням обвинуваченого, його захисника чи законного представника, чи за клопотанням прокурора і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини питання щодо складання досудової доповіді, про що постановляє ухвалу із зазначенням строку підготовки такої доповіді.

2 із 4
За змістом частин 1,2 статті 314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду. Досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.
ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 185 КК України санкція останньої передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`яти років.
Відповідно до пункту 6 частини 3 статті 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь. Відтак суд з власної ініціативи вважає за необхідним доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь, яку підготувати до 31 січня 2020 року.
З врахуванням думки прокурора, суд вважає можливим судовий розгляд провести у закритому судовому засіданні.
Розгляд клопотання про обрання, зміну, чи скасування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжного заходу, обраного щодо обвинуваченого, є процесуальною дією, яку суд фактично здійснює до постановлення процесуального рішення за результатами розгляду. Моментом зміни, скасування, припинення запобіжного заходу на даній стадії провадження може вважатись час після винесення відповідного судового рішення у виді ухвали згідно частини 2 статті 369 КПК України.
Згідно з частиною 3 статті 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Суд заслухавши сторони кримінального провадження, зазначає, що при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд ураховує вимоги статі 29 Конституції України, статті 9 Загальної Декларації прав людини, статті 5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод, статті 12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 185 КК України, яке відноситься до категорії злочинів середньої тяжкості.
Згідно вимог статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від слідства та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та інших учасників судового процесу та інше.
Вимогами статті 178 КПК Українии передбачені обставини, що враховуються при обранні або продовженні дії запобіжного заходу, зокрема тяжкість покарання, яке загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, в тому числі наявність родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, наявність судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались раніше та інші обставини.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу.

3 із 4
Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що хоча суворість можливого вироку є елементом, який має бути прийнятим до уваги при оцінці ризику переховування від правосуддя або вчинення злочину повторно, необхідність продовження строку тримання під вартою не може оцінюватися з виключної абстрактної точки зору та лише з точки зору тяжкості злочину (рішення у справі «Мамедов проти Росії»).
Наявність підстав для тримання обвинуваченого під вартою має оцінюватися в кожній справі з урахуванням її конкретних обставин. У будь-якій справі тривале тримання під вартою може виявитися виправданим лише за наявності конкретних ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують інтереси забезпечення поваги до особистої свободи (рішення у справі «W. проти Швейцарії»).
При застосуванні запобіжного заходу стосовно обвинуваченого судом вставнолено наявність ризиків передбачених пунктами 1,3 частини 1 статті 177 КПК України, на які покликається прокурор в обґрунтуванні клопотання про обрання запобіжного заходу на стадії підготовчого судового засідання, а саме ризиків можливості обвинуваченого переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні.
Слід зазначити, що при вирішенні питання щодо застосування запобіжного заходу, суд враховує суворість можливого призначеного покарання, тільки при оцінці ризику переховування від правосуддя або вчинення злочину повторно. Необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може оцінюватися з виключно з точки зору тяжкості злочину. Тримання під вартою може виявитися виправданим лише за наявності конкретних ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства.
Враховуючи наведене вище, суд приходить до висновку, що з метою забезпечення виконання процесуальних рішень, відносно ОСОБА_3 слід обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з покладенням на нього обов`язків, а саме: не залишати місце фактичного проживання, за адресою: АДРЕСА_2 , прибувати до слідчого, прокурора, судді за першою вимогою.
Керуючись ст.ст. 27, 314- 317 КПК України, суд, -
У Х В А Л И В:
Кримінальне провадження стосовно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 185 КК України, призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області, за адресою м.Мукачево, вул.Л.Толстого, 13а, на 15 годину 00 хвилин 31 січня 2020 року.
Для судового розгляду даного кримінального провадження викликати прокурора Мукачівської місцевої прокуратури, обвинуваченого, потерпілу.
Застосувати стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Мукачево, Закарпатської області, мешканця АДРЕСА_2 , зареєстрованого за адерсою мешканця АДРЕСА_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту без застосуванням електронних засобів контролю строком по 26 березня 2020 року включно.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 такі обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;
- період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня не залишати місце постійного проживання, а саме будинок АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора або суду.
Доручити представнику персоналу органу пробації підготувати в строк до 31 січня 2020 року досудову доповідь щодо ОСОБА_3 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 185 КК України.
Копію ухвали негайно направити сторонам.

4 із 4
Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою статті 392 КПК України.

Головуюча ОСОБА_1