Справа № 404/2409/20
Номер провадження 1-кс/404/827/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2020 року Кіровський районний суд м. Кіровограда

в складі : головуючого судді- ОСОБА_1 за участі секретаря- ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_4 при розгляді кримінального провадження №0000082 про обвинувачення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Оситняжка Кіровоградського району та області, проживаючого по АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307, ч.2 ст.309 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В Кіровському районному суді м. Кіровограда перебуває кримінальне провадження №№0000082 про обвинувачення ОСОБА_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307, ч.2 ст.309 КК України, для розгляду якого у відповідності до ч. 3 ст. 35 КПК України визначено суддю Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_4

08 травня 2020 року від захисника обвинуваченого ОСОБА_3 ОСОБА_5 поштою отримано заяву, якою остання заявила відвід судді Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_4 відповідно п.3 ч. 1 ст. 75 КПК України.

При цьому, заява мотивована тим, що можливість неупередженого та об`єктивного розгляду справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя суддею. На питання неупередженості суду звертає увагу і Європейський суд з прав людини. Так, у рішенні Суду від 10 грудня 2009 р. в справі "Мироненко і Мартенко проти України" було констатовано порушення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини й основоположних свобод. Цим рішенням Європейським судом визнано порушення принципу безсторонності суду. Так, у п. 66, 69 і 70 цього рішення вказано, що згідно з усталеною практикою Суду наявність безсторонності має визначатися для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

Наведе свідчить про те, що підстави для відводу судді можуть бути оціночною категорією, що дає змогу реалізувати конституційну засаду незалежного розгляду справи суддею. Таку, 30.04.2020 року в інтересах сторони обвинувачення суддею Кіровського районного суду м.Кіровограда ОСОБА_4 було задоволено не обґрунтоване доказами з суттєвими процесуальними недоліками клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на два місяці, тобто до 30.06.20 року, включно. У задоволенні клопотання захисника про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт за адресою проживання з членами сім`ї батьком інвалідом 1 групи та матір`ю безпідставно відмовлено. При цьому, суддею не відображені характеризуючи дані на особу, які впливають на висновки при вирішенні клопотання.

Вважає, що ухвала Кіровського районного суду м. Кіровограда від 30.04.2020 року є незаконною, прийнятою в супереч ст.7 КПК загальних засад кримінального провадження: верховенства права, законності, рівності підозрюваного перед законом і судом, поваги до людської гідності, забезпечення права на свободу та особисту недоторканість, презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини.

Як вбачається з матеріалів справи, клопотання прокурора не відповідає ч. 1 ст.194 КПК є не обґрунтованим, а саме клопотанням, що подавалось на досудовому розслідуванні, у якому ризики пов`язуються з досудовим розслідуванням та не відповідають стадії судового розгляду, ризики не обґрунтовуються доказами та обґрунтуванням чому більш м`який запобіжний захід не може бути застосований до підзахисного саме на стадії судового розгляду. У самому клопотанні мова йде про стадію досудового розслідування, з посиланням на ризики стадії досудового розслідування. Захист звертав увагу судді ОСОБА_4 на дані обставини та вимоги процесуального закону відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК щодо обґрунтованості клопотання про обрання запобіжного заходу взяття під варту та не відповідності ризиків стадії судового розгляду, так як за текстом клопотання вбачається стадія досудового розслідування та зазначення прокурором ризиків на стадії саме досудового розслідування, без жодного обґрунтування, у т.ч. доказами.

Крім того, захист зазначав, що судова влада зобов`язана навести інші вагомі підстави для подальшого тримання під вартою, які є відмінними від стадії досудового розслідування, з дотриманням практики ЄСПЛ.

Під час розгляду клопотання прокурор не довів наявність всіх обставин передбачених ч. 1 ст.194 КПК і суд відповідно до ч.2 ст.194 КПК зобов`язаний був постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, але не відмовив.

Крім того, за матеріалами справи ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 09.04.2020 року, встановлено, що підзахисний є наркозалежною особою, але до взяття під варту знаходився на метадоновій програмі у лікарняному закладі, у СІЗО за власним бажанням підзахисний знятий з метадонової програми. 30.04.2020 року судді ОСОБА_4 для огляду надавались: посвідчення підзахисного про отримання кваліфікації майстра спорту з боксу, чисельні нагороди, посвідчення про отримання статусу командира-розвідника під час відбування воєнної служби, ордена та свідоцтва про участь у бойових діях під час АТО, підзахисний нагороджувався Президентом за бойові заслуги перед Україною. Підзахисний має право на належну медичну підтримку та відповідне лікування від наркозалежності, яке є не доступним в умовах СІЗО та загострення медичної ситуації за умов пандемії, враховуючи добровільну відмову від методонової програми підзахисного без нагляду лікаря нарколога та обов`язкової детоксикації при цьому. Захисту не зрозуміло, як особа за станом здоров`я може сприймати матеріали кримінального провадження та сам судовий розгляд у стані ломки. Будь-який судовий розгляд повинен бути відкладений до проходження підзахисним обов`язкової детоксикації, в іншому випадку судовий розгляд не можна вважати справедливим у розумінні ст.6 Конвенції.

Вважає, що з метою подальшого дотримання справедливості судового розгляду для підзахисного у кримінальному провадженні, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 75 КПК України не вбачає можливості подальшого розгляду даної кримінальної справи суддею ОСОБА_4 .

Враховуючи положення статті 81 КПК України, з метою дотримання розумних строків розгляду заяви про відвід, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, здійснення якого має забезпечити, зокрема, суддя під час судового провадження, з метою дотримання прав, свобод та інтересів учасників провадження та забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду, суддя дійшов висновку, що відсутність заявника, особи, якій заявлено відвід, адвоката, та представника прокуратури не перешкоджає розгляду заяви про відвід, та вважає можливим провести розгляд заяви про відвід за відсутності зазначених осіб.

Вивчивши заяву про відвід, суд дійшов наступного.

Відповідно до ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Згідно ст. 75 КПК України закріплено перелік обставин, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні. Слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Нормами ч. 5 ст. 80 КПК України визначено, що відвід повинен бути вмотивованим, тобто, має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність. Особа, що заявила відвід повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує усунення головуючого від участі у судовому провадженні.

Суд вважає, що доказів того, що суддя ОСОБА_4 особисто, чи його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження, стороною захисту до заяви про відвід не подано.

У свою чергу, поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості» є оціночним, використання якого залежить від правосвідомості особи, яка його застосовує та з`ясовує його сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Пунктом 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» встановлено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Заявник також посилається на процесуальні порушення, що не є підставою для задоволення відводу, оскільки дані обставини можуть бути предметом апеляційного оскарження судового рішення, яке буде прийнято або було прийнято по вказаному у заяві провадженню головуючим, а відтак відсутні передбачені законом підстави для задоволення заявленого відводу.

Тому, керуючись ст. ст.75-81 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви захисника обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_4 при розгляді кримінального провадження №0000082 про обвинувачення ОСОБА_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307, ч.2 ст.309 КК України- відмовити.

Матеріали кримінального провадження №0000082 про обвинувачення ОСОБА_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307, ч.2 ст.309 КК України - передати до канцелярії суду, для повернення судді ОСОБА_4 .

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1