Справа № 457/522/20
провадження №1-кс/457/173/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2020 року м. Трускавець
Слідчий суддя Трускавецького міського суду Львівської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання: ОСОБА_2 ,
розглянув скаргу ОСОБА_3 про визнання бездіяльності керівника органу досудового розслідування Трускавецького ВП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області протиправною,
за участю скаржника ОСОБА_3 .
Перевіривши надані матеріали, дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши учасників судового засідання, -
в с т а н о в и в:
До слідчого судді Трускавецького міського суду Львівської області ОСОБА_1 надійшла скарга ОСОБА_3 про визнання бездіяльності керівника органу досудового розслідування Трускавецького ВП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області протиправною. Скарга мотивована тим, що 08 квітня 2020 року до Трускавецького ВП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області ним у черговий раз подано заяву з вимогою залучити його до кримінального провадження в якості потерпілого, роз`яснити йому передбачені законом права та вручити йому пам`ятку потерпілого і витяг з ЄРДР. Станом на день звернення зі скаргою його заяву не розглянуто, а про причини не розгляду не повідомлено. Вважає, що такі дії керівника органу досудового розслідування та слідчого Трускавецького ВП ГУНП у Львівській області незаконними і такими, що посягають на його права. Просить визнати бездіяльність керівника органу досудового розслідування та слідчого Трускавецького ВП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області протиправною; зобов`язати керівника органу досудового розслідування та слідчого Трускавецького ВП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області визнати його потерпілим у кримінальному провадженні № 0000387; зобов`язати керівника органу досудового розслідування та слідчого Трускавецького ВП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області вручити йому пам`ятку про процесуальні права і обов`язки потерпілого у кримінальному провадженні № 0000387.
У судовому засіданні скаржник ОСОБА_3 просив задовольнити його скаргу у повному обсязі, а також наголосив на тому, що йому відповідно до вимог ч. 2 ст. 55 КПК України мали вручити пам`ятку про права та обов`язки відразу після реєстрації його повідомлення про вчинення кримінального правопорушення.
Заслухавши скаржника, дослідивши матеріали скарги, матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000387 вбачається, що 07 жовтня 2019 року Трускавецьким ВП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області отримано ухвалу слідчого судді Трускавецького міського суду Львівської області ОСОБА_1 про зобов`язання внесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 03 вересня 2019 року за фактом вчинення ОСОБА_4 грубого порушення громадського порядку 07 червня 2019 року та 08 червня 2019 року у приміщенні Трускавецького міського суду; правова кваліфікація кримінального правопорушення: ч. 1 ст. 296 КК України /арк. справи 1 матеріалів кримінального провадження № 0000387/. Зі змісту заяви ОСОБА_3 від 03 вересня 2019 року вбачається, що під час судових засідань, котрі відбувалиося 07 червня 2019 року та 08 червня 2019 року ОСОБА_4 порушував громадський порядок і порушував правила поведінки в суді.
З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000389 вбачається, що 07 жовтня 2019 року Трускавецьким ВП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області отримано ухвалу слідчого судді Трускавецького міського суду Львівської області ОСОБА_1 про зобов`язання внесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 03 вересня 2019 року про вчинення ОСОБА_4 07 червня 2019 року та 08 червня 2019 року у приміщенні Трускавецького міського суду погрози судді; правова кваліфікація кримінального правопорушення: ч. 1 ст. 377 КК України /арк. справи 7 матеріалів кримінального провадження № 0000387/. Зі змісту заяви ОСОБА_3 від 03 вересня 2019 року вбачається, що під час судових засідань, котрі відбувалися 07 червня 2019 року та 08 червня 2019 року ОСОБА_4 проявляв агресивні дії відносні судді ОСОБА_1 .
З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000390 вбачається, що 07 жовтня 2019 року Трускавецьким ВП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області отримано ухвалу слідчого судді Трускавецького міського суду Львівської області ОСОБА_1 про зобов`язання внесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 03 вересня 2019 року про вчинення ОСОБА_4 07 червня 2019 року та 08 червня 2019 року у приміщенні Трускавецького міського суду погрози його представнику; правова кваліфікація кримінального правопорушення: ч. 1 ст. 398 КК України /арк. справи 12 матеріалів кримінального провадження № 0000387/. Зі змісту заяви ОСОБА_3 від 03 вересня 2019 року вбачається, що під час судового засідання, котре відбувалося 07 червня 2019 року під час обговорення клопотання про заміну запобіжного заходу відносно обвинуваченого обвинувачений ОСОБА_4 висловлював своє обурення, погрожував розправою представнику потерпілого адвокату ОСОБА_2 , а також продовжував свої дії і після судового засідання. 08 червня 2019 року під час проголошення ухвали ОСОБА_4 проявляв агресивні дії до суду: підвищував тон розмови відносні судді ОСОБА_1 , вставав з місця з агресивним виглядом, погрожував йому фізичною розправою.
Відповідно до постанови про об`єднання матеріалів досудового розслідування від 31 жовтня 2019 року матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000389 від 07 жовтня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 377 КК України, та кримінального провадження № 0000390 від 07 жовтня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 398 КК України, об`єднано до матеріалів кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000387 від 07 жовтня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України /арк. справи 52-53 матеріалів кримінального провадження № 0000387/.
Що стосується вимоги скаржника щодо бездіяльності бездіяльності керівника органу досудового розслідування Трускавецького ВП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області та слідчого СВ Трускавецького ВП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_5 протиправною в частині не розгляду заяви ОСОБА_3 про визнання його потерпілим, слідчий суддя зазначає наступне.
Встановлено, що ОСОБА_3 звернувся до слідчого з заявою про визнання його потерпілим у кримінальному провадженні.
Відповідно до постанови начальника Трускавецького відділу Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_6 від 04 травня 2020 року ОСОБА_3 відмовлено у визнанні потерпілим у кримінальному провадженні № 0000387.
Отже, станом на день розгляду скарги заява ОСОБА_3 про визнання його потерпілим розглянута, що свідчить про відсутність бездіяльності слідчого у кримінальному провадженні.
Враховуючи викладене вважаю, про відсутність підстав для задоволення скарги в цій частині.
Що стосується вимоги скаржника про зобов`язання керівника органу досудового розслідування та слідчого Трускавецького ВП ГУНП у Львівській області вручити ОСОБА_3 про процесуальні права і обов`язки потерпілого у кримінальному провадженні № 0000387, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.
Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.
Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення.
Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.
Аналіз ч. 2 ст. 55 КПК України дозволяє зробити висновок, що права і обовязки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілому вручається памятка про процесуальні права та обовязки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до положень ст.55ч.5 КПК України за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної в частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.
Досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000387 продиться за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 296; ч. 1 ст. 377; ч. 1 ст. 398 КК України.
Диспозиція ч. 1 ст. 296 КК України передбачає відповідальність за хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом. Основний безпосередній об`єкт хуліганства це громадський порядок. Його додатковим факультативним об`єктом можуть виступати здоров`я особи, авторитет органів державної влади, громадська безпека. З огляду на обставини, наведені, у заяві ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, інші матеріали справи (зокрема, пояснення ОСОБА_2 та ОСОБА_7 ) слідчий суддя вважає, що заявнику не могла бути спричинена будь-якого роду шкода.
Диспозиція ч. 1 ст. 377 КК України, за якою попередньо кваліфіковане кримінальне правопорушення, передбачає відповідальність за погрозу вбивством, насильством або знищенням чи пошкодженням майна щодо судді, народного засідателя чи присяжного, а також щодо їх близьких родичів у зв`язку з їх діяльністю, пов`язаною із здійсненням правосуддя. Потерпілими від злочину можуть бути: 1) суддя; 2) народний засідатель; 3) присяжний; 4) їхні близькі родичі. Під суддею у ст. 377 розуміється професійний суддя, який є службовою особою і в конституційному порядку наділений повноваженнями здійснювати правосуддя у Конституційному суді чи будь-якому суді загальної юрисдикції (місцевому, апеляційному, касаційному). Поняттям «суддя» охоплюються також голови і заступники вказаних судів. Водночас у даному випадку не охоплюються цим поняттям народний засідатель і присяжний, які у разі, коли вони беруть участь у розгляді справи, є також суддями. Народні засідателі і присяжні - це представники народу, які у визначених законом випадках залучаються для здійснення правосуддя. Порядок обрання (призначення), порядок залучення до правосуддя, процесуальний статус народних засідателів і присяжних визначаються законом. Для кваліфікації посягання за ст. 377 КК України не вимагається, щоб на момент його вчинення суддя обов`язково перебував на посаді судді, а народний засідатель та присяжний були залучені до здійснення правосуддя. Оскільки ОСОБА_3 не є ні суддею, ні народним засідатем, ні присяжним, а також не вказує, що являється близьким родичем котрогось із них, то він не може набувати статуту потерпілого у кримінальному провадженні вказаної категорії.

Диспозиція ч. 1 ст. 398 КК України, за якою попередньо кваліфіковане кримінальне правопорушення, передбачає відповідальність за погрозу вбивством, насильством або знищенням чи пошкодженням майна щодо захисника чи представника особи, а також щодо їх близьких родичів у зв`язку з діяльністю, пов`язаною з наданням правової допомоги. У свою чергу, представник особи - це особа, яка відповідно до закону представляє в суді інтереси сторони чи третьої особи у цивільній, господарській, кримінальній чи адміністративній справі. Коло осіб, які можуть бути представниками особи у суді, підстави і порядок їх участі у справі та їх повноваження передбачаються відповідним процесуальним законом і визначаються категорією судової справи. Зокрема, чинним кримінальним процесуальним законом чітко регламентовано процесуальний статус та повноваження як захисника, так і представника. Слід зазначити, що Трускавецьким міським судом розглядається кримінальне провадження № 0000279 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України, у якому ОСОБА_3 (скаржник) є потерпілим, однак у нього немає статусу захисника чи представника особи, а, отже, він не може набувати статусу потерпілого з огляду на диспозицію ч. 1 ст. 398 КК України.

Таким чином, з ч.2 ст.55 КПК України випливає, що особі може бути відмовлено у визнанні потерпілим, яка подала заяву про кримінальне правопорушення, в тому числі, коли у ході досудового слідства встановлено, що шкоду завдано іншій особі, або коли кваліфікація правопорушення та відповідно встановлені обставини не передбачають набуття нею статусу потерпілого.
Слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав надання ОСОБА_3 статусу потерпілого та вручення пам`ятки про процесуальні права та обов`язки потерпілого у вказаному кримінальному провадженні.

Відповідно до ст.ст. 303-307КПК України, с л і д ч и й с у д д я
у х в а л и в:
У задоволенні скарги ОСОБА_3 про визнання бездіяльності керівника органу досудового розслідування Трускавецького ВП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області та слідчого СВ Трускавецького ВП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_5 протиправною у кримінальному провадженні № 0000387 відмовити.
У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про зобов`язання керівника органу досудового розслідування та слідчого Трускавецького ВП ГУНП у Львівській області вручити ОСОБА_3 про процесуальні права і обов`язки потерпілого у кримінальному провадженні № 0000387 відмовити.
У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про визнання його потерпілим у кримінальному провадженні № 0000387 відмовити.
Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1