Провадження № 1-кс/643/6468/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04.10.2019 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000093 від 26.07.2018 за ч. 3 ст. 190 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
Місцевою прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №0000093 від 26.07.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, а саме за фактом протиправного заволодіння квартирами АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 .

21.09.2019 у вказаному кримінальному провадженні був проведений обшук за місцем мешкання ОСОБА_4 , а саме в квартирі АДРЕСА_4 під час якого виявлені та вилученні: копія свідоцтва про право власності на житло від 17.08.1994 № НОМЕР_1 виданого Харківським міським центром приватизації державного житлового фонду, відповідно до якого власником квартири АДРЕСА_3 є ОСОБА_5 та договір купівлі-продажу зазначеної квартири від 08.04.2019 посвідчений приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_6 , відповідного до якого ОСОБА_5 продав зазначену квартиру ОСОБА_7 . Крім того під час обшуку виявленні та вилучені рахунки за сплату комунальних послуг по квартирі АДРЕСА_3 за 2018 та 2019 роки, відповідно яких платником вказана ОСОБА_8 (ймовірний власник зазначеної квартири).

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 02.04.2019 ОСОБА_5 надав приватному нотаріусу ХМНО ОСОБА_9 ймовірно підроблене свідоцтво про право власності на житло від 17.08.1994 №1-94-1852 видане Харківським міським центром приватизації державного житлового фонду відповідно до якого він є власником квартири АДРЕСА_3 та останньою до зазначеного реєстру внесені відповідні відомості. 08.04.2019 ОСОБА_5 продав вказану квартиру ОСОБА_7 (правочин посвідчений приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_6 ). В подальшому 31.05.2019 ОСОБА_7 продав зазначену квартиру ОСОБА_10 (правочин посвідчений приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_11 ), яка на цей час є власником вищезазначеної квартири.

Вказане свідчить про надання ОСОБА_5 ймовірно підробленого свідоцтва про право власності на житло від 17.08.1994 № НОМЕР_1 виданого Харківським міським центром приватизації державного житлового фонду на квартиру АДРЕСА_3 приватному нотаріусу ХМНО ОСОБА_9 для реєстрації та приватному нотаріусу ХМНО ОСОБА_6 для посвідчення договору купівлі-продажу.

Вказані відомості 26.09.2019 внесені до ЄРДР №0005275 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України та постановою прокурора Харківської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_12 від 27.09.2019 зазначене кримінальне провадження об`єднано в одне кримінальне провадження із кримінальним провадженням №0000093 за ч. 3 ст. 190 КК України.

Прокурор звернувся до суду з клопотанням, в обґрунтування якого зазначив, що є всі підстави для задоволення клопотання про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_3 шляхом заборони будь-яким особам здійснювати її відчуження та розпоряджатися нею, оскільки таке майно може бути відчужене та є речовим доказом у кримінальному провадженні, а саме, предметом скоєного злочину, що набуте внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Крім того, необхідно виключити можливість протиправно розпорядитись вказаним об`єктом нерухомості, та повернути право власності законному володільцю..

В судове засідання прокурор не з`явився, але разом з клопотанням подав заяву про розгляд у свою відсутність та наполіг на задоволенні клопотання.

Суд, враховуючи положення ч. 2 ст. 172 КПК України, розглядає клопотання у відсутність інших учасників процесу.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину… .

Завданням арешту майна є, крім іншого, запобігання можливості його відчуження, а метою, наряду з іншим, забезпечення кримінального провадження.

Як передбачено ч. 3 ст. 170 КПК України підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення… .

В клопотанні слідчим доведена необхідність накладення арешту на спірне майно з забороною розпорядження ним, так як присутній ризик відчуження майна, передбачений абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, крім того, судом враховується можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Згідно ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на: квартиру АДРЕСА_3 , яка на час звернення до суду із клопотанням зареєстрована в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно на праві приватної власності за ОСОБА_10 - шляхом заборони будь-яким особам здійснювати відчуження вказаної квартири та розпоряджатися нею.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали направити слідчому, прокурору, заінтересованим особам.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1