1 із 4 Справа № 303/7575/19
Провадження №1-кп/303/820/19
Номер рядка стат. звіту 11
Ухвала
02 грудня 2019 року м.Мукачево
Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області
в складі колегії :
головуючої судді ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2
ОСОБА_3
секретар ОСОБА_4
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м.Мукачево кримінальне провадження стосовно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Мукачево, Закарпатської області, мешканця АДРЕСА_1 , зареєстрованої за адресою АДРЕСА_2 , раніше не судимої, громадянки України,
- обвинуваченої за частиною 1 статті 115 КК України,-
з участю сторін та учасників судового провадження:
прокурора ОСОБА_6
потерпілого ОСОБА_7
захисника ОСОБА_8
обвинуваченої ОСОБА_5
В С Т А Н О В И В:
25 листопада 2019 року до Мукачівського міськрайонного суду надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001041 стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченої за частиною 1 статті 115 КК України.
Статтею 314 КПК України встановлено порядок дій суду по проведенню підготовчого судового засідання. Так, після отримання обвинувального акту суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження.
У підготовчому судовому засіданні сторони кримінального провадження висловили свою думку щодо можливості призначення судового розгляду.
Обвинувальний акт відповідає вимогам статті 291 КПК України та відповідно до правил територіальної підсудності підлягає розгляду у Мукачівському міськрайонному суді Закарпатської області. На даному етапі суду сторонами не надано угоду про примирення, а підстав для закриття провадження з підстав передбачених пунктами 4-8 частини 1 або частини 2 статті 284 КПК України судом не встановлено.
У ході підготовчого розгляду судом з`ясовано склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді. Стороною обвинувачення заявлено клопотання про виклик свідків у судове засідання. Враховуючи думку сторін, суд приходить до висновку про доцільність здійснювати судовий розгляд в складі осіб: прокурора, потерпілої, представників потерпілих, обвинувачених та їх захисника, свідків згідно поданого клопотання..
Клопотань учасниками процесу про долучення та дослідження документів, та про розгляд судом присяжних, чи у закритому судовому засіданні учасниками не заявлено.

2 із 4
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_6 звернувся з клопотанням про обрання запобіжного заходу обвинуваченій ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Клопотання стосовно ОСОБА_5 мотивоване тим, що вона обвинувачується у вченні особливо тяжкого злочину, може впливати напотерпілого, свідків, інших учасників процесу, переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення. Крім того, стосовно неї не може бути застосовано інший більш м`який запобіжний засіб, оскільки він не забезпечить виконання обвинуваченою покладених на неї обов`язків.
Таким чином, прокурор просив задоволити клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 . Потерпілий ОСОБА_7 погодився з позицією прокурора, просив обрати стосовно обвинуваченої запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Обвинувачена та її захисник ОСОБА_8 не заперечували проти задоволення клопотання прокурора стосовно застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Заслухавши думку сторін кримінального провадження, вивчивши наданий суду обвинувальний акт, суд приходить до наступного.
Розгляд клопотання про обрання, зміну, чи скасування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжного заходу, обраного щодо обвинуваченого, є процесуальною дією, яку суд фактично здійснює до постановлення процесуального рішення за результатами розгляду. Моментом зміни, скасування, припинення запобіжного заходу на даній стадії провадження може вважатись час після винесення відповідного судового рішення у виді ухвали згідно частини 2 статті 369 КПК України.
Згідно з частиною 3 статті 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Суд заслухавши сторони кримінального провадження, зазначає, що при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд ураховує вимоги статі 29 Конституції України, статті 9 Загальної Декларації прав людини, статті 5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод, статті 12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_5 обвинувачується у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України, яке відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, за яке визначено кримінальну відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від 07 до 15 років.
Згідно вимог статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від слідства та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та інших учасників судового процесу та інше.
Вимогами статті 178 КПК України передбачені обставини, що враховуються при обранні або продовженні дії запобіжного заходу, зокрема тяжкість покарання, яке загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, в тому числі наявність родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, наявність
судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались раніше та інші обставини.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного

3 із 4
розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу.
Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що хоча суворість можливого вироку є елементом, який має бути прийнятим до уваги при оцінці ризику переховування від правосуддя або вчинення злочину повторно, необхідність продовження строку тримання під вартою не може оцінюватися з виключної абстрактної точки зору та лише з точки зору тяжкості злочину (рішення у справі «Мамедов проти Росії»).
Наявність підстав для тримання обвинуваченого під вартою має оцінюватися в кожній справі з урахуванням її конкретних обставин. У будь-якій справі тривале тримання під вартою може виявитися виправданим лише за наявності конкретних ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують інтереси забезпечення поваги до особистої свободи (рішення у справі «W. проти Швейцарії»).
При застосуванні запобіжного заходу стосовно обвинуваченої ОСОБА_5 під час досудового розслідування слідчий суддя встановив у тому числі наявність ризиків передбачених пунктами 1,3,5 частини 1 статті 177 КПК України, на які покликається прокурор в обґрунтуванні клопотання про обрання запобіжного заходу на стадії підготовчого судового засідання, а саме ризиків можливості обвинуваченої переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Слід зазначити, що при вирішенні питання щодо застосування запобіжного заходу, суд враховує суворість можливого призначеного покарання, тільки при оцінці ризику переховування від правосуддя або вчинення злочину повторно. Необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може оцінюватися з виключно з точки зору тяжкості злочину. Тримання під вартою може виявитися виправданим лише за наявності конкретних ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства.
Відтак, суд приходить до висновку, що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою має забезпечити виконання обвинуваченими процесуальних обов`язків у даному кримінальному провадженні.
Одночасно суд зазначає, що своїм рішенням Конституційний Суд України № 4-р/2019 від 13 червня 2019 року у справі № 3-208/2018(2402/18) визнав таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), положення частини 2 статті 392 КПК України щодо унеможливлення окремого апеляційного оскарження ухвали суду про продовження строку тримання під вартою, постановленої під час судового провадження в суді першої інстанції.
Керуючись ст.ст. 27, 314- 317 КПК України, колегія суддів, -
ПОСТАНОВИЛА:
Кримінальне провадження стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченої за частиною 1 статті 115 КК України, призначити до судового розгляду колегіальним судом у складі трьох суддів, у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області, за адресою: м.Мукачево, вул.Л.Тослтого, 13а, на 14 годину 30 хвилин 10 грудня 2019 року.
Для судового розгляду даного кримінального провадження викликати прокурора Мукачівської місцевої прокуратури, обвинувачену ОСОБА_9 , захисника ОСОБА_8 , потерпілого ОСОБА_7 , свідків згідно клопотання прокурора.
Застосувати стосовно обвинуваченої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Мукачева, Закарпатської області, мешканки АДРЕСА_1 , зареєстрованої за адресою АДРЕСА_2 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком по 30 січня 2020 року включно.

4 із 4
Ухвала остаточна, окремому оскарженню не підлягає в порядку частини 2 статті 392 КПК України.

Головуюча ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3