"28" жовтня 2019 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
встановив:
На обґрунтування клопотання заявник зазначає, зокрема, що 19.09.2018 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова задоволено клопотання слідчого ОСОБА_4 та накладено арешт на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності належить їй, шляхом заборони розпорядження нею. Досудове розслідування в кримінальному провадженні триває протягом тривалого часу, жодній особі про підозру у вчиненні злочину не оголошено, версія органу досудового розслідування про те, що майно зазначене в ухвалі про арешт майна, є предметом, доказом злочину, належним чином не досліджена та не підтверджена допустимими в розумінні ст. 86 КПК України доказами. Викладені обставини свідчать, що ризики, що стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, а саме арешту майна, на цей час відпали, вважає, що у органу досудового розслідування відсутні додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, як підстави для подальшого втручання у права особи, а тому числі щодо обмеження права власності.
В судове засіданні заявник ОСОБА_3 не з`явилася, повідомлялася належним чином про дату, час та місце розгляду справи, причини неявки суду не повідомила.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Як передбачено ч.1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.
Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Як зазначено вище, згідно заяви старший слідчий СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 від 28.10.2019, відповідно до постанови слідчого від 15.09.2018 у даному кримінальному провадженні, квартиру АДРЕСА_2 визнано речовим доказом. Зазначена постанова не скасована. На теперішній час досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, а скасування арешту майна на цій стадії кримінального провадження може негативно вплинути на його наслідки, оскільки в разі відчуження зазначеного майна, яке є речовим доказом у кримінальному провадженні, може призвести до псування та втрати його (а.с. 13-14).
Стороною обвинувачення доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу є потреба, і що потреби досудового розслідування у даному кримінальному провадженні виправдовують на теперішній час такий ступінь втручання у права і свободи осіб, як арешт вказаного майна.
Скасування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження. Вищевказаний захід забезпечення має значення для забезпечення кримінального провадження.
Вказані обставини мають бути перевірені в ході досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, яке на теперішній час триває, шляхом виконання передбачених нормами КПК України слідчих та процесуальних дій.
За вказаних обставин, доказів того, що в подальшому застосуванні арешту майна, вжитого ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 19.09.2018, відпала потреба, при розгляді даного клопотання слідчому судді не надано, а тому на теперішній час слідчий суддя не вбачає підстав для його скасування.
Враховуючи викладене, на теперішній час клопотання ОСОБА_3 є передчасним та задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 174, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України,
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1