Справа № 581/585/19
Провадження № 1-кс/581/285/19
У Х В А Л А
і м е н е м У к р а ї н и

27 серпня 2019 року сел. Липова Долина

Слідчий суддя Липоводолинського районного суду Сумської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Липоводолинського відділення поліції ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000114 від 21 серпня 2019 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в :

23 серпня 2019 року до суду надійшло клопотання слідчого СВ Липоводолинського відділення поліції ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про арешт майна на тимчасово вилучене майно, а саме скляну банку об`ємом три літри, заповнену медом, та накриту зверху пластиковою кришкою червоного (ближче до рожевого) кольору, яка є предметом вчинення злочину, а саме з забороною її розпорядження та відчуження. Клопотання мотивувалося тим, що 21 серпня 2019 року розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000114 за повідомленням про те, що у період часу з 04 по 19 серпня 2019 року ОСОБА_4 , житель АДРЕСА_1 , проник через незамкнене вікно до приміщення літньої кухні господарства ОСОБА_5 , по АДРЕСА_2 , звідки викрав три трилітрові банки заповнені медом. Попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення: ст. 185 ч.3 КК України.

На стадії досудового розслідування слідчим установлено, що до вчиненого злочину може бути причетний ОСОБА_4 . Під час спілкування з ОСОБА_4 останній пояснив, що дійсно він викрав три трьохлітрові скляні банки, наповнені медом, з літної кухні ОСОБА_6 та додав, що одну з викрадених ним банок об`ємом три літри, повністю заповнену медом, яка булаа накрита пластикою кришкою червоного (ближче до рожевого) кольору, він обміняв на дві пляшки горілки об`ємом 0,5 л. та віддав ОСОБА_7 , жителю АДРЕСА_3 , якому розповів, що йому хтось заплатив медом за рубку дров.

22 серпня 2019 року в АДРЕСА_2 , ОСОБА_8 , власниця домогосподарства та співмешканка ОСОБА_7 , добровільно видала працівникам поліції скляну банку об`ємом три літри, заповнену медом та накриту зверху пластиковою кришкою червоного (ближче до рожевого) кольору, яка в подальшому повернута законному володільцю ОСОБА_9 під схоронну розсипку.

Слідчий зазначав, що вилучене майно є предметом вчинення злочину, є у кримінальному провадженні речовим доказом, має суттєве значення для встановлення усіх обставин вчиненого кримінального правопорушення та може бути доказом причетності осіб до його вчинення, а також з метою запобігання знищення, псування, приховування, відчуження чи пошкодження даного майна, просив суд накласти арешт на вказане рухоме майно.

Слідчий СВ Липоводолинського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, подав заяву про підтримання клопотання у повному обсязі.

Інші учасники кримінального провадження до суду не з`явилися, про час та місце судового засідання повідомлені.

Дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя установив нижченаведені обставини та дійшов до таких висновків.

Судовим розглядом установлено, що у провадженні слідчого відділення Липоводолинського ВП ГУНП в Сумській області перебуває кримінальне провадження №0000114 від 21 серпня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, заведеного по факту того, що у період часу з 04 по 19 серпня 2019 року ОСОБА_4 , житель АДРЕСА_1 , проник через незамкнене вікно до приміщення літньої кухні господарства ОСОБА_5 , по АДРЕСА_2 , звідки викрав три трилітрові банки заповнені медом

21 серпня 2019 року під час огляду місця події домогосподарства по АДРЕСА_2 виявлено відсутність трьох трилітрових банок заповнених медом (а.с.8-9).

22 серпня 2019 року ОСОБА_4 дав пояснення, у яких зазначив, що 05 серпня 2019 року з господарства належного ОСОБА_5 , що знаходиться в АДРЕСА_2 , з приміщення літньої кухні викрав три трилітрові банки заповнені медом, одну з яких в подальшому обміняв на дві пляшки горілки, де подів інші дві банки з медом пояснити не може, оскільки після вживання спиртних напоїв, повертаючись додому, заснув на узбіччі дороги, а коли прокинувся банок з медом вже не було (а.с. 17-19).

Із заяви ОСОБА_8 вбачається, що вона добровільно видала працівникам поліції одну трилітрові банку заповнену медом, яку 05 серпня 2019 року приніс її співмешканець ОСОБА_10 , для долучення до матеріалів кримінального провадження (а.с.13).

22 серпня 2019 року ОСОБА_6 отримав від працівників поліції на зберігання одну трилітрову банку заповнену медом (а.с.11).

Під час допиту на стадії досудового розслідування свідка ОСОБА_8 установлено, що 05 серпня 2019 року, перебуваючи вдома, її співмешканець ОСОБА_7 приніс одну трилітрові банку заповнену медом, яку, як він пояснив, купив за дві пляшки горілки у ОСОБА_4 (а.с.15-16).

Відповідно до ч.1, 2 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

У випадку збереження речових доказів арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально- протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2, 4 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, зокрема, правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні у разі необхідності збереження речових доказів; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

На думку слідчого судді, подане клопотання є обґрунтованим, оскільки в ньому наведені підстави у зв`язку з наявністю яких необхідно накласти арешт на майно, яке 22 серпня 2019 року добровільно видане ОСОБА_8 , а саме, правовою підставою для арешту зазначеного майна, є як наявність обґрунтованої підозри у вчиненні установленою фізичною особою крадіжки чужого майна, так і процесуальна необхідність збереження зазначеного речового доказу на стадії досудового розслідування даного кримінального провадження, оскільки вони можуть бути використані як доказ у кримінальному провадженні для проведення певних слідчих дій, а також з метою запобігання знищенню, псуванню, приховуванню, відчуженню зазначеного вище майна із втратою ним його доказового значення.

Таким чином, клопотання необхідно задовольнити частково та накласти арешт на зазначене майно без застосування заборони використовувати власником зазначене рухоме майно.

На думку слідчого судді, накладення арешту на вищевказане майно є тимчасовим і необхідним обмеженням у праві фактичного володільця та його власника на мирне їх володіння в розумінні ч.1 ст.1 Протоколу Першого до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки воно застосоване судом з метою забезпечення громадського інтересу по швидкому та якісному розслідуванню кримінального провадження за фактами вчинення крадіжки, ґрунтується на чітких та передбачуваних нормах кримінального процесуального закону з визначеними ефективними національним способами повернення цього майна і не пов`язується із повним безповоротнім та безоплатним вилученням державою цих речей, без покладення «надмірного тягара» для його володільця та власника.

Керуючись ст. 170 - 173 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого СВ Липоводолинського відділення поліції ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти в межах кримінального провадження №0000114 арешт на тимчасово вилучене майно, з метою збереження речових доказів, які мають значення у кримінальному провадженні, а саме: скляну банку об`ємом три літри, заповнену медом, та накриту зверху пластиковою кришкою червоного (ближче до рожевого) кольору, яка є предметом вчинення злочину, із застосуванням заборони розпорядження та відчуження зазначеним майном.

Арешт зазначеного вище майна діє до ухвалення остаточного судового рішення у зазначеному вище кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню слідчим після її оголошення.

Роз`яснити те, що власник зазначеного майна може звернутись до суду з клопотанням про скасування арешту майна у випадках та порядку, передбачених законом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1