Справа №463/8670/19
Провадження №1-кс/463/4546/19
У Х В А Л А
про обрання запобіжного заходу

11 жовтня 2019 року Личаківський районний суд м. Львова

Слідчий суддя ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Львові клопотання слідчого Першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_4 , погодженого з заступником начальника відділу організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, що поширює свою діяльність на Закарпатську область прокуратури Закарпатської області ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Руські Комарівці Ужгородського району Закарпатської області, українцю, громадянину України, одруженому, не судимому, працюючому на посаді завідувача сектору організаційної роботи ГУ ДМС України в Закарпатській області, зареєстрованому та проживаючому за адресою АДРЕСА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

слідчий Першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_4 як сторона кримінального провадження, звернувся з клопотанням до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова, погодженим з заступником начальника відділу організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, що поширює свою діяльність на Закарпатську область прокуратури Закарпатської області ОСОБА_7 про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави у розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 154 880 гривень.

Як вбачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_6 підозрюється у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Зокрема, досудовим розслідуванням встановлено, що згідно з наказом начальника Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області від 11 вересня 2018 року № 425-К, ОСОБА_6 з 12 вересня 2018 року призначено на посаду завідувача сектору організаційної роботи ГУ ДМС України в Закарпатській області. 9 жовтня 2019 року в адміністративній будівлі ГУ ДМС України в Закарпатській області ОСОБА_6 зустрівся з ОСОБА_8 , який будучи представником ОСОБА_9 та діючи в його інтересах на підставі довіреності від 19 серпня 2019 року, отримав пакет документів для оформлення та отримання посвідки на тимчасове проживання в Україні ОСОБА_9 , при цьому, наголосив ОСОБА_8 на необхідності передачі йому грошових коштів в сумі 200 доларів США. Того ж дня, ОСОБА_6 зателефонував ОСОБА_8 та повідомив про те, що ОСОБА_9 потрібно з`явитися в ГУ ДМС України в Закарпатській області для виготовлення фотографії для посвідки на тимчасове проживання в Україні.

10 жовтня 2019 року, близько 12:00 години, ОСОБА_8 зателефонував ОСОБА_6 з метою уточнення часу прибуття Негрі Георге-Адріяна в ГУДМС України в Закарпатській області, на що ОСОБА_6 повідомив про необхідність явки цього ж дня після обіду.

Близько 16:00 години ОСОБА_8 прибувши із Негрі Георге-Адріяном в ГУ ДМС України в Закарпатській області, що за адресою: вул. Грибоєдова, 12 а, м. Ужгород, зустрілися з ОСОБА_6 . Надалі ОСОБА_6 провів ОСОБА_9 в обхід черги з метою фотографування та заповнення відповідних документів для оформлення посвідки на тимчасове проживання в Україні, після проходження зазначеної процедури, ОСОБА_9 залишив адміністративну будівлю ГУ ДМС України в Закарпатській області

Надалі близько 17:00 години ОСОБА_6 , будучи завідувачем сектору організаційної роботи Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області, переслідуючи корисливий мотив, з метою реалізації злочинного умислу спрямованого на протиправне збагачення, поставив перед ОСОБА_8 , який на підставі довіреності представляв інтереси ОСОБА_9 , вимогу про необхідність передачі йому грошових коштів в розмірі 200 доларів США, за сприяння в оформленні посвідки на тимчасове проживання в Україні ОСОБА_9 , та в подальшому одержав їх як неправомірну вигоду.

10 жовтня 2019 року о 17 годині 06 хвилин ОСОБА_6 був затриманий працівниками правоохоронних органів, а предмет неправомірної вигоди у вигляді грошових коштів у сумі 200 (двісті) доларів США був вилучений під час затримання.

Таким чином, слідчий вважає, що в діях ОСОБА_6 наявні підстави для обґрунтованої підозри у вчинені останнім злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Слідчий клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою мотивує тим, що ОСОБА_6 , знаходячись на волі може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста в кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки підозрюваний по специфіці своєї роботи має широке коло знайомих, у тому числі серед службових осіб різних правоохоронних органів і знайомий з особливостями роботи правоохоронної системи, перешкоджати слідству шляхом вступу у поза процесуальні відносини із свідками та схиляти їх до зміни даних слідству показів, координувати свої дії зі невстановленими на даний час співучасниками злочину, що мають можливість впливати на викривлення значимих даних для кримінального провадження. З урахуванням наведеного, обрати більш м`який запобіжний захід вважає недоцільним, оскільки такий не може забезпечити належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Крім того, при обрані запобіжного заходи просить визначити йому заставу в розмірі 154 880гривень.

Прокурор в судовому засіданні подане клопотання підтримав, пояснення надав аналогічні викладеним в ньому, а тому на даному етапі досудового розслідування вважає за необхідне обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Слідчий подане клопотання підтримав з мотивів викладених в ньому, просив його задовольнити.

Захисник в судовому засіданні відносно задоволення клопотання заперечила, вказала, що вважає оголошену підозру необґрунтованою, відсутні ризики визначенні в ст. 177 КПК України для обрання найсуворішого запобіжного заходу, просила обрати запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту.

Підозрюваний відносно задоволення клопотання заперечив і просив при обранні запобіжного заходу врахувати наявність в нього дитини, хворої матері та при можливості зменшити розмір застави.

Заслухавши пояснення учасників процесу, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3, 4 і 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного кримінального правопорушення; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила кримінальне правопорушення; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
За змістом закону тримання під вартою як запобіжний захід може бути застосовано лише у разі, якщо прокурор наявною сукупністю дозволених законом при прийнятті даного рішення засобів доказування доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим в ст. 177 КПК. Неможливість запобігти даним ризикам слід розуміти як недостатність інших запобіжних заходів для того, щоби убезпечити їх настання.
З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що 14 травня 2019 року внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України (кримінальне провадження № 0000447).
За змістом ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України (сукупність наявних на даний час доказів припущення про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення) свідчать, зокрема: протоколи про результати отримання грошових коштів від 10 жовтня 2019 року, протокол затримання ОСОБА_6 .
Ризиками, які дають підстави слідчому судді обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою слід вважати той факт, що підозрюваний, обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покарання, яке загрожує йому в разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, свідчить про високий ступінь ризику переховування від суду та слідства. Крім того, знаходячись на волі, зможе координувати свої дії з іншими невстановленими на даний час учасниками кримінального правопорушення, що може впливати на викривлення значимих даних для кримінального провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим способом, зокрема, підшукуючи осіб, що можуть надати вигідні для нього неправдиві показання, оскільки раніше працював в правоохоронних органах, знає специфіку розслідування корупційних злочинів так як працював в управління по боротьбі з організованою злочинністю, про роботу в якому повідомила захисник в судовому засіданні. А тому вважаю, що на даному етапі досудового розслідування існують підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 може вчинити тиск на свідків, переховуватись від органів досудового розслідування та суду.
Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не суперечить приписам п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України.
Наведені дані про особу обвинуваченого, який раніше не судимий не гарантують запобігання встановленим ризикам без застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Обставини, що могли б свідчити про можливість запобігання зазначеним ризикам шляхом застосуванням інших, більш м`яких запобіжних заходів, слідчим суддею не встановлено.

При цьому доводи сторони захисту щодо можливості застосування до підозрюваного інших запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою, не спростовують вищенаведених висновків.

На підставі наведеного, слідчий суддя вважає, що інші, більш м`які запобіжні заходи є недостатніми для запобігання ризикам, встановленим в судовому засіданні, в порядку ст. 177 КПК України, а тому запобігти встановленим ризикам можливо лише шляхом обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою, але на строк, що не перевищує 60 (шістдесяти) днів з часу фактичного затримання, тобто з 10 жовтня 2019 року до 9 грудня 2019 року включно.
Крім того, частиною 3 ст. 183 КПК України визначено, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених Кодексом.

При виконанні судом вимог ч. 4 ст. 183 КПК України щодо визначення розміру застави, враховуючи передбачені ч. 4 ст. 182 КПК України обставини, зокрема його сімейний та майновий стан, розмір неправомірної вигоди, є необхідним визначити останньому, заставу у розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб що становить 154 880 гривень.

У випадку внесення застави на відповідний рахунок на підозрюваного слід покласти обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю; не відлучатися за межі Закарпатської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; утримуватися від спілкування з свідками у кримінальному провадженні, зокрема ОСОБА_8 ; здати на зберігання до відповідного органу державної влади (у разі наявності) свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну. Щодо обов`язку не спілкуватись з працівниками ГУ ДМС України в Закарпатській області слід відмовити, оскільки слідчий суддя не може обмежити спілкування для підозрюваного без визначення для цього конкретного кола осіб. Також слідчий суддя вважає за доцільне не обмежувати пересування підозрюваного лише населеним пунктом, де він проживає, оскільки його місцем проживання є село, а він має на утриманні неповнолітню дитину та матір.

Керуючись вимогами статей 177, 178, 183, 186, 194, 196, 197, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого Першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_4 - задовольнити.

Обрати ОСОБА_6 запобіжний захід тримання під вартою.

Строк тримання під вартою ОСОБА_6 рахувати з часу фактичного затримання 10 жовтня 2019 року.

Строк дії ухвали становить 60 (шістдесят днів), тобто до 9 грудня 2019 року включно.

Визначити підозрюваному ОСОБА_6 заставу в розмірі 80 (вісімдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 154 880 (сто п`ятдесят чотири тисячі вісімсот вісімдесят) гривень.

У випадку внесення застави на відповідний рахунок покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

1.прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю;

2.не відлучатися за межі Закарпатської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3.утримуватися від спілкування з свідками у кримінальному провадженні, зокрема ОСОБА_8 ;

4.здати на зберігання до відповідного органу державної влади (у разі наявності) свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Контроль за виконанням даної ухвали покласти на слідчого Першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1