У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.11.2019 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0004347 від 11.10.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

08.11.2019 року представник заявника звернувся до суду з указаним клопотанням, посилаючись на те, що 10.10.2019 року проведено огляд місця події, під час якого до штрафмайданчику ГУНП в Житомирській області вилучено автомобіль марки «Фольксваген Пасат», д.н.з. НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , ключі від замка запалювання до вказаного автомобіля, який належить та яким користувався ОСОБА_4 . Вказана подія, 11.10.2019 року була внесена до Єдиному реєстру досудових розслідувань за № 0004347, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.

11.10.2019 року слідчим СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 було подано клопотання до Богунського районного суду м. Житомира, про накладення арешту на майно, за результатами розглядом якого ухвалою слідчого судді від 16.10.2019 року у справі № 295/15693/19 задоволено клопотання. На даний час ОСОБА_4 позбавлений права користування та розпоряджання майном, а саме автомобілем марки «Фольксваген Пасат», д.н.з. НОМЕР_1 , попри те, що у вказаному кримінальному провадженні жодній особі не повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України. У зв`язку із вилученням вказаного автомобіля, ОСОБА_4 перебуває у скрутному матеріальному становищі, так як вказаний автомобіль є єдиним джерелом доходу в родині ОСОБА_4 .

Тому просить скасувати арешт, накладений на автомобіль марки «Фольксваген Пасат», д.н.з. НОМЕР_1 , свідоцтв про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , ключі від замка запалювання до автомобіля та безоплатно повернути вище перелічене, його власнику ОСОБА_4 .

У судовому засіданні представник заявника вимоги клопотання підтримав з викладених у ньому підстав, пояснивши, що потреба в арешті на теперішній час відпала. В останнє судове засідання не з`явився, про час та місце його проведення був повідомлений належним чином, надав до суду письмову заяву про розгляд клопотання в його відсутності, вимоги клопотання підтримує.

Слідчий у судове засідання не з`явився та надав до суду заяву про проведення розгляду клопотання без його участі, а також виклав заперечення проти задоволення вимог клопотання, згідно чого на даний час вирішується питання щодо проведення судово-технічної експертизи та комплексної експертизи транспортних засобів, у зв`язку з чим у разі скасування арешту може виникнути загроза збереженню речових доказів.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що у справі № 295/15693/19 ухвалою слідчого судді Богунського районного суду міста Житомира від 16.10.2019 року за клопотанням слідчого Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 накладено арешт на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 від 13.01.2009, видане на ім`я ОСОБА_6 , яке вилучене під час огляду місця події від 10.10.2019 року до Житомирського ВП ГУНП, що по вул. Л. Українки, 17 в м. Житомирі; об`єкт рухомого майна, а саме: автомобіль марки «VolkswagenPassat», сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , який вилучений при під час огляду місця події від 10.10.2019 року до майданчика тимчасового утримання транспортних засобів, що по вул. Слобідська, 35, з забороною розпоряджатися та користуватися вказаним майном.

Підставою накладення арешту слідчим суддею вказано необхідність забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Частиною 1 ст. 174 КПК України визначено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Отже, нормами КПК України визначені виключно дві підстави коли арешт майна має бути скасованим повністю або частково, а саме якщо відпали підстави його застосування або арешт було накладено необґрунтовано.

З норм ст. 26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

А тому, враховуючи, що майно, на яке накладено арешт, відповідаючи критеріям ст. 98 КПК України, є речовими доказами у кримінальному провадженні та заявником не доведено, що потреба у застосуванні арешту на вказане вище майно не відпала і що арешт було накладено необґрунтовано, тому підстав для скасування арешту не вбачається.

Керуючись ст. ст. 98, 170 - 174, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0004347 від 11.10.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1