УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 листопада 2019 року

м. Київ
справа № 703/5239/13-к

провадження № 51-5898впс19
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши в судовому засіданні подання голови Черкаського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1

ст. 115 КК, з одного суду апеляційної інстанції до іншого,

встановив:
До Верховного Суду в порядку ст. 34 КПК надійшло подання голови Черкаського апеляційного суду про направлення кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1

ст. 115 КК, за апеляційною скаргою прокурора Смілянської місцевої прокуратури ОСОБА_5 на вирок Соснівського районного суду м. Черкас від 5 квітня 2019 року з Черкаського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції.
Подання мотивовано тим, що у Черкаському апеляційному суді неможливо провести повторний автоматизований розподіл указаних матеріалів провадження через відсутність необхідної кількості суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, оскільки двоє з чотирьох суддів кримінальної палати Черкаського апеляційного суду

в цьому кримінальному провадженні були відведені згідно з ухвалами Черкаського апеляційного суду від 3 вересня та 11 листопада 2019 року (судді ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ). У зв`язку з цим голова апеляційного суду просить Верховний Суд вирішити питання про направлення матеріалів кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 до іншого суду апеляційної інстанції.
Учасникам судового провадження було повідомлено про час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Клопотань про відкладення розгляду подання не надійшло.
Заслухавши доповідь судді, перевіривши наведені доводи, дослідивши матеріали кримінального провадження, Верховний Суд дійшов висновку, що подання підлягає задоволенню на таких підставах.
Згідно з вимогами ч. 3 ст. 34 КПК питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого

не пізніше п`яти днів із дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Частиною 1 ст. 76 КПК визначено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участь у цьому ж провадженні в судах першої, апеляційної та касаційної інстанцій.
Так, згідно з даними, що містяться у провадженні та у поданні, в судовій палаті у кримінальних справах Черкаського апеляційного суду працюють чотири судді,

а саме судді ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , ОСОБА_9 та ОСОБА_7 .
З матеріалів провадження убачається, що до Черкаського апеляційного суду надійшли матеріали кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК, за апеляційною скаргою прокурора Смілянської місцевої прокуратури ОСОБА_5 на вирок Соснівського районного суду м. Черкас від 5 квітня 2019 року.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 2 вересня 2019 року для розгляду апеляційної скарги прокурора визначено головуючого суддю ОСОБА_9 , членів колегії ОСОБА_8 та ОСОБА_6 .
До початку розгляду кримінального провадження по суті апеляційної скарги суддя ОСОБА_6 заявив самовідвід з тих мотивів, що він у цьому кримінальному провадженні брав участь у досудовому розслідуванні під час апеляційного перегляду ухвали слідчого судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 2 липня 2013 року, якою ОСОБА_4 було продовжено строк тримання під вартою до 5 місяців.
Черкаський апеляційний суд ухвалою від 3 вересня 2019 року задовольнив заявлений суддею ОСОБА_6 самовідвід, а матеріали кримінального провадження щодо ОСОБА_4 передав на повторний автоматизований розподіл для визначення нового судді члена колегії.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23 вересня 2019 року для розгляду апеляційної скарги прокурора було визначено головуючого суддю ОСОБА_9 , членів колегії ОСОБА_8 та ОСОБА_7 .
До початку розгляду кримінального провадження по суті апеляційної скарги суддя ОСОБА_7 заявив самовідвід з тих мотивів, що він у цьому кримінальному провадженні брав участь у досудовому розслідуванні під час апеляційного перегляду ухвали слідчого судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 5 квітня 2013 року, якою до ОСОБА_4 було застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 діб.
Черкаський апеляційний суд ухвалою від 11 листопада 2019 року задовольнив заявлений суддею ОСОБА_7 самовідвід, а матеріали кримінального провадження щодо ОСОБА_4 передав на повторний автоматизований розподіл для визначення нового судді члена колегії.
Відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12 листопада 2019 року призначення не відбулось, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.
Згідно зі звітом про неможливість розподілу справи між суддями з чотирьох суддів судової палати у кримінальних справах судді ОСОБА_9 та ОСОБА_8 вже визначені для розгляду цього кримінального провадження, а судді ОСОБА_6 та ОСОБА_7 вже слухали цю справу, що виключає їх повторну участь.
Таким чином, із чотирьох суддів, які працюють у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду, двоє суддів не можуть брати участь у розгляді цього кримінального провадження.
Вказане унеможливлює виконання вимог ч. 4 ст. 31 КПК, відповідно до якої кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.
Крім того, як зазначено у поданні, згідно з пп. 1.3 п. 1 розділу ІІІ Засад використання АСДС Черкаського апеляційного суду, затверджених рішенням зборів суддів Черкаського апеляційного суду від 30 липня 2019 року зі змінами та доповненнями, внесеними рішенням зборів суддів Черкаського апеляційного суду від 5 серпня

2019 року, кримінальні провадження (справи), в яких неможливо сформувати склад колегії суддів із числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, на підставі звіту про неможливість автоматизованого розподілу судової справи між суддями, роздрукованого уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ, підлягають направленню за поданням суду до Верховного Суду для вирішення питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого.
Враховуючи викладене, Верховний Суд дійшов висновку, що подання голови Черкаського апеляційного суду підлягає задоволенню, а кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК, за апеляційною скаргою прокурора Смілянської місцевої прокуратури ОСОБА_5 на вирок районного суду направленню на розгляд до Кропивницького апеляційного суду.

Керуючись ст. 34 КПК, Верховний Суд
постановив:
Подання голови Черкаського апеляційного суду задовольнити.
Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК, за апеляційною скаргою прокурора Смілянської місцевої прокуратури ОСОБА_5 на вирок Соснівського районного суду м. Черкас від 5 квітня 2019 року направити для розгляду до Кропивницького апеляційного суду.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення й оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3