Справа № 391/290/18
Номер провадження 1-кп/404/332/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2019 року Кіровський районний суд м. Кіровограда в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
при секретарі ОСОБА_4 ,
розглянувши під час відкритого підготовчого судового засідання у м.Кропивницькому в залі суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000044 про обвинувачення
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Вишнівка Компаніївського району Кіровоградської області, який проживав по АДРЕСА_1 , та
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м.Бобринець Кіровоградської області, проживаючого по АДРЕСА_2 ,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, ч.5 ст.185, ч.3 ст.185, ч.2 ст.185, ч.3 ст.289, ч.2 ст.289 КК України,
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м.Бобринець Кіровоградської області, проживаючого по АДРЕСА_2 ,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, ч.5 ст.185, ч.3 ст.289 КК України,
за участю учасників судового провадження:
прокурора ОСОБА_8 ,
захисників ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ухвали Кропивницького апеляційного суду від 15.08.2019 року скасовано ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 28.05.2019 року, якою обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000044 по обвинуваченню ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, ч.5 ст.185, ч.3 ст.185, ч.2 ст.185, ч.3 ст.289, ч.2 ст.289 КК України, та ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, ч.5 ст.185, ч.3 ст.289 КК України повернуто до прокуратури Кіровоградської області, а вказаний обвинувальний акт повернуто до Кіровського районного суду м. Кіровограда на новий судовий розгляд зі стадії підготовчого судового засідання.

Згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду справу повторно передано для розгляду колегії Кіровського районного суду м. Кіровограда в складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

У підготовчому судовому засіданні головуючим суддею ОСОБА_1 , суддями ОСОБА_2 та ОСОБА_3 заявлено самовідводи, оскільки ними в складі колегії суддів Кіровського районного суду м. Кіровограда у підготовчому судовому засіданні було постановлено ухвалу у цьому кримінальному провадженні від 28.05.2019 року згідно з якою визнано обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, ч.5 ст.185, ч.3 ст.185, ч.2 ст.185, ч.3 ст.289, ч.2 ст.289 КК України, та ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, ч.5 ст.185, ч.3 ст.289 КК України, таким, що не відповідає вимогам КПК України та повернуто його до прокуратури Кіровоградської області, яку скасовано ухвалою Кропивницького апеляційного суду. У зв`язку з цим вони не мають права брати участь у вказаному кримінальному провадженні у суді першої інстанції після скасування ухвали суду першої інстанції, яка ними ж ухвалювалась, а також за наявності обставин, які у стороннього спостерігача можуть викликати сумніви в неупередженості.
Заслухавши прокурора, який вважав, що наявні підстави для задоволення заявлених самовідводів, захисників, які не заперечували проти заявлених самовідводів, суд приходить до таких висновків.
Згідно зі ст.80 КПК України суддя за наявності підстав, передбачених ст.ст.75, 76 КПК України, зобов`язаний заявити самовідвід. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду (ст.81 КПК України).
Відповідно до ч.2 ст.76 КПК України суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у новому провадженні після скасування ухвали суду першої інстанції, а згідно з п.4 ч.1 ст.75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості. У п.2.5 «Бангалорських принципів поведінки судді» (схвалені резолюцією 2006/23 Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року), зокрема, зазначається, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви у неупередженості судді.
Також Європейський суд у своїх рішеннях у справах «Мироненко і Мартенко проти України» (рішення від 10 грудня 2009 року), «Білуха проти України» (рішення від 09 листопада 2006 року), «Рудніченко проти України» (рішення від 11 липня 2013 року) вказав на те, що наявність безсторонності має визначатися, для цілей п.1 ст.6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.
Відповідно до ст. 21 КПК кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону. Вимога законності у кримінальному провадженні України поширюється не лише на законність суду, який уповноважений здійснювати судовий розгляд у кримінальних справах, а включає в себе й законність складу суду в конкретному судовому провадженні.
Законність складу суду спрямована на забезпечення права на справедливий суд, проголошеного в ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. У практиці Європейського суду з прав людини недодержання вимог щодо складу суду визнається порушенням положень п. 1 ст. 6 Конвенції, про необхідність розгляду справи незалежним і безстороннім судом, установленим законом.
При цьому, зокрема, ч.2 ст.76 КПК зазначає, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції.
Згідно з правовою позицією, зазначеною у постанові Верховного Суду 21.06.2018 року в справі № 467/1131/16-к суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права повторно брати участь у новому провадженні виключно після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції.
Судова практика вказує на те, що скасування ухвали суду першої інстанції про повернення обвинувального акту та розгляд справи після цього тим самим складом суду неодноразово слугувало підставою відповідно до п.2 ч.2 ст.412, ч.2 ст.76 КПК України до скасування вироку суду у зв`язку із ухваленням вироку незаконним складом суду (ухвали Кропивницького апеляційного суду у справах №398/2345/17 від 18.06.2019 року, №404/8271/13-к від 05.03.2019 року, Київського апеляційного суду у справі №356/1704/16-к від 21.05.2019 року).
Крім того, Вищій Спеціалізований Суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі №9-108/0/4-17 від 20.01.2017 у порядку надання методичної допомоги судам нижчого рівня з метою однакового застосування норм Конституції та інших законів України на основі узагальнення судової практики та аналізу судової статистики, висловив правову позицію щодо недопустимості подальшого розгляду кримінального провадження складом суду, ухвала якого про повернення обвинувального акту скасована.
Судом встановлено, що Кіровським районним судом м. Кіровограда у складі колегії: головуючий суддя ОСОБА_1 , судді ОСОБА_2 та ОСОБА_3 28.05.2019 року було постановлено ухвалу, якою обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000044 повернуто до прокуратури Кіровоградської області як такий, що не відповідає вимогам КПК України, яку скасовано ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 15.08.2019 року.
Наведені обставини, з огляду на раніше викладене, є підставою, яка відповідно до вимог ч.2 ст.76 КПК України виключає можливість розгляду кримінального провадження №0000044 суддями ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а висловлена судом у вказаному складі позиція (думка) та зроблені висновки щодо невідповідності обвинувального акту вимогам КПК України в ухвалі, яку скасовано, безумовно можуть викликати сумнів у об`єктивного спостерігача щодо неупередженості складу колегії суддів у разі подальшого розгляду даного кримінального провадження та ухвалення в ньому в тому числі процесуальних рішень. Відтак, суд вважає, що наявні передбачені законом підстави для задоволення заявлених самовідводів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.75, 76, 80-82, 369-372, 392 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити заявлені головуючим суддею ОСОБА_1 , суддями ОСОБА_2 та ОСОБА_3 самовідводи у розгляді кримінального провадження №0000044 за обвинуваченням ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, ч.5 ст.185, ч.3 ст.185, ч.2 ст.185, ч.3 ст.289, ч.2 ст.289 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, ч.5 ст.185, ч.3 ст.289 КК України.

Кримінальне провадження №0000044 передати до канцелярії Кіровського районного суду м. Кіровограда м. Кіровограда для заміни головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_3 та ОСОБА_2 іншим складом суду відповідно до положень ст.35 КПК України.

Ухвала оскарженню окремо від судового рішення, передбаченого ч.1 ст.392 КПК України не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч.1 ст.392 КПК України.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_3

ОСОБА_2