Справа №639/5853/19
Провадження №1-кп/639/491/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 листопада 2019 року м. Харків

Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові обвинувальний акт по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за №0001576 від 26.06.2019 року, відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

за обвинуваченням у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшов обвинувальний акт по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.
У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просив призначити по справі судовий розгляд, перешкод для цього не вбачав, із заявами та клопотаннями відповідно до ч.3 ст. 315 КПК України до суду не звертався, вважав доцільним проводити розгляд кримінального провадження у відкритому судовому засіданні за участю осіб, зазначених в обвинувальному акті.

Потерпілий ОСОБА_6 висловив аналогічну позицію.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_4 заперечували проти призначення справи до розгляду.
Водночас стороною захисту, а саме адвокатом ОСОБА_4 заявлено клопотання про повернення прокурору обвинувального акту з посиланням на неконкретність обвинувачення, неналежне його формулювання, що порушує право обвинуваченого на захист та є істотним порушенням вимог кримінально-процесуального закону.
У клопотанні зазначено,що прокурором в обвинувальному акті неконкретно сформульовано об`єктивну сторону інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 367 КК України, яка може виражатися як в формі бездіяльності (невиконання службових обов`язків через несумлінне ставлення до них), так і в формі дії (неналежне виконання службових обов`язків через несумлінне ставлення до них).
Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав клопотання захисника та просив його задовольнити.
Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання сторони захисту, пояснивши, що в обвинувальному акті в повному обсязі, чітко та конкретно сформульовано обвинувачення, в тому числі і стосовно форми вини ОСОБА_5 в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні.
Потерпілий ОСОБА_6 подав до суду заяву про проведення підготовчого судового засідання за його відсутності, в якій заперечував проти задоволення клопотання сторони захисту.
Заслухавши пояснення учасників підготовчого судового засідання, перевіривши матеріали справи, суд приходить до наступного.
Пунктом 3 частини 3 статті 314 КПК України передбачено, що у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

Відповідно до п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування законодавства, яке забезпечує право на захист в кримінальному судочинстві» від 24.10.2003р. №8, суди повинні вимагати від органів досудового слідства, щоб пред`явлене особі обвинувачення було конкретним за змістом. Зокрема, воно повинно містити дані про злочин, у вчиненні якого обвинувачується особа, час, місце та інші обставини його вчинення, наскільки вони відомі слідчому.

Вказаний принцип закріплений у ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, де зазначено право на справедливий суд - кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права:

a) бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього;

b) мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту.

У ст.ст. 55, 62. 63 Конституції України містяться положення щодо наявності у обвинуваченого прав на захист у суді, та на доведення його вини в законному порядку.

Згідно положень ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу, і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Таким чином, зазначеними нормами закону прямо передбачена обов`язковість застосування належної правової процедури при притягненні особи до кримінальної відповідальності, що є забезпеченням її права на захист, гарантованого Конституцією України, а також передбаченого ст.42 КПК України, що, зокрема, стосується процедури складання обвинувального акту, після отримання якого обвинувачений має право знати, у вчиненні якого кримінального правопорушення його обвинувачують.

Відповідно до вимог п.5 ч.2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт повинен містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) Закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Аналіз змісту обвинувального акту дає підстави вважати, що як фактичні обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, так і обвинувачення сформульовані неконкретно.

Так, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України службової недбалості, тобто неналежного виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що заподіяло тяжкі наслідки охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян.

Об`єктивна сторона службової недбалості (за ч. 2 ст. 367 КК України) характеризується: 1) діянням, яке полягає у невиконанні (бездіяльність) або неналежному виконанні (дія) службових обов`язків через несумлінне ставлення до них; 2) тяжкими наслідками; 3) причинним зв`язком між вчиненим діянням та наслідками.

Службова недбалість може виявлятися у формі а) бездіяльності, коли суб`єкт повністю не виконує покладені на нього службові обов`язки, хоча і виконуються, або б) дії, коли покладені на нього службові обов`язки хоча і виконуються, але неналежним чином не так, як того потребують інтереси служби, тобто не відповідно до закону та умов, що склалися, або відповідно до них, але неякісно, неточно, неповно, своєчасно, поверхово, у протиріччі з встановленим порядком тощо.

Разом з тим, при формулюванні обвинувачення допущені протиріччя у зазначені форми вини ОСОБА_5 .

Так, ОСОБА_5 обвинувачується в тому, що він «…в результаті неналежного виконання своїх службових обов`язків, діючи всупереч інтересам служби, маючи реальну можливість належним чином діяти так, як того вимагають Закон та інтереси служби, здійснив реалізацію вказаного майна, що спричинило тяжкі наслідки…» (а.с. 7, 1 абзац) зазначено форму вини «дія».

При цьому в подальшому в обвинувальному акті зазначено, що ОСОБА_5 «…самоусунувся від покладених на нього обов`язків, що потягло до реалізації об`єкта нерухомого майна» (а.с. 8, абзац 1) зазначено форму вини «бездіяльність».

Останній ж абзац формулювання обвинувачення взагалі не містить зазначення форми інкримінованого ОСОБА_5 діяння у дієслівній формі (а.с. 9, абзац 1).

Таким чином, обвинувальний акт містить суперечності відносно форми вини ОСОБА_5 в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні.

Також в обвинувальному акті не зазначено, коли саме були спричинені тяжкі наслідки для потерпілого.

За вказаних обставин, з урахуванням невідповідності формулювання обвинувачення викладеного в обвинувальному акті відносно ОСОБА_5 вимогам діючого законодавства, у зв`язку з чим порушується право обвинуваченого на захист, вказані недоліки підлягають усуненню в передбаченому законом порядку.

При цьому, суд враховує передбачене законом право прокурора на зміну обвинувачення в суді, однак з урахуванням того, що своїм правом прокурор може й не скористатися, що позбавить суд можливості провести належний судовий розгляд даного кримінального провадження й прийняти остаточне та об`єктивне рішення у ньому в межах висунутого обвинувачення, суд дійшов переконання, що обвинувальний акт підлягає безумовному поверненню прокурору для усунення вказаних недоліків.

Керуючись вимогами ст. ст. 314, 372 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 задовольнити.

Повернути обвинувальний акт по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за №0001576 від 26.06.2019 року, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за обвинуваченням у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, прокурору, у зв`язку з невідповідністю його вимогам КПК України, для усунення виявлених недоліків протягом 1 місяця з дня отримання обвинувального акту.

Ухвала може бути оскаржена протягом семи днів з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Харкова.

Суддя ОСОБА_1