ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №489/7862/18
Провадження №1-кп/477/150/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2019 року м. Миколаїв

Жовтневий районний суд Миколаївської області у складі колегії:
головуючого - судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
із секретарем судового засідання ОСОБА_4 ,
за участю:
прокурора ОСОБА_5
обвинуваченого ОСОБА_6 , його захисника ОСОБА_7 ,
потерпілої ОСОБА_8 ,
під час проведення підготовчого судового засідання у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000015 за обвинуваченням ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 190, ч. 4 ст. 27, ч. 2 ст. 15 та ч. 3 ст. 369 КК України :
В С Т А Н О В И В:
22 березня 2019 року до Жовтневого районного суду Миколаївської області, на підставі ухвали Миколаївського апеляційного суду від 19 березня 2019 року, надійшов обвинувальний акт відносно ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні зазначених злочинів.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу від 22 березня 2019 року було визначено склад суду, який буде розглядати справу, а саме: головуючий суддя ОСОБА_1 , судді ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .
Під час підготовчого судового засідання прокурор, заявив відвід складу суду з підстав порушення положень ст. 31, ст. 35 КПК України та Положення про автоматизовану систему документообігу суду при визначенні складу суду, оскільки справу даної категорії відносно ОСОБА_6 слід розглядати в суді першої інстанції суддею одноособово. Вказував, що для колегіального розгляду немає підстав, так як санкція статей, які йому вміняються не передбачають покарання більше десяти років позбавлення волі або довічне ув`язнення і дана справа не може бути віднесена до підслідності Національного антикорупційного бюро України (далі НАБУ). В якості аргументів на останню підставу зазначав, що хоча й детективам НАБУ відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 216 КПК України підслідні злочини, передбачені статтею 369 КК України, але за умови вчинення такого злочину щодо службової особи, визначеної у частині четвертій ст. 18 КК України або у пункті 1 цієї частини, згідно якої такою службовою особою є і суддя, однак з обвинувального акту відносно ОСОБА_6 не вбачається, що він вчинив злочин щодо судді. Вказував, що під час досудового розслідування та фактичних обставинах, викладених у обвинувального акті, неправомірна ОСОБА_9 не надавалася судді та взагалі особа судді, якому вона повинна була надана ним не конкретизована, оскільки це був вигаданий привід для заволодіння коштами шляхом обману.
Таким чином вважав, що судовий розгляд даної справи повинен здійснюватися суддею одноособово.
Потерпіла підтримала заяву прокурора.
Захисник та обвинувачений були проти задоволення заяви про відвід, оскільки вважали, що колегіальний склад суду був визначений вірно, а прокурор намагається переглянути ухвалу незаконно ухвалу Ленінського районного суду м. Миколаєва, якою було задоволено заяву захисника про відвід складу суду, який первісно був визначений в особі одного судді.
Колегія суддів, заслухавши заяву прокурора, думку щодо неї інших учасників, перевіривши обвинувальний акт з матеріалами провадження прийшла до наступного висновку.
Відповідно до обвинувального акту ОСОБА_6 , обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 190 заволодіння чужим майном шляхом обману та ч. 4 ст. 27, ч. 2 ст. 15 та ч. 3 ст. 369 КК України підбурюванні ОСОБА_8 до замаху на надання неправомірної вигоди службовій особі, яка займає відповідальне становище (судді Заводського районного суду м. Миколаєва), за вчинення службовою особою в інтересах того, хто надає таку вигоду будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища.
В статті 75 КПК України виписані підстави, за яких суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, в тому числі у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи (п. 5 ч. 1 цієї статті).
В ст. 35 КПК України передбачено, що у суді функціонує автоматизована система документообігу суду, що забезпечує: 1) об`єктивний та неупереджений розподіл матеріалів кримінального провадження між суддями з додержанням принципів черговості та однакової кількості проваджень для кожного судді; 2) визначення присяжних для судового розгляду з числа осіб, які внесені до списку присяжних; 3) надання фізичним та юридичним особам інформації про стан розгляду матеріалів кримінального провадження у порядку, передбаченому цим Кодексом; 4) централізоване зберігання текстів вироків, ухвал та інших процесуальних документів; 5) підготовку статистичних даних; 6) реєстрацію вхідної і вихідної кореспонденції та етапів її руху; 7) видачу вироків, ухвал суду та виконавчих документів на підставі наявних у системі даних; 8) передачу матеріалів до електронного архіву.
Матеріали кримінального провадження, скарги, заяви, клопотання та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду, яка здійснюється працівниками апарату відповідного суду в день надходження таких матеріалів. До автоматизованої системи документообігу суду в обов`язковому порядку вносяться: дата надходження матеріалів, скарги, клопотання, заяви або іншого процесуального документа, прізвище особи, стосовно якої подані документи, та їх суть, прізвище (найменування) особи (органу), від якої (якого) надійшли документи, прізвище працівника апарату суду, який здійснив реєстрацію, інформація про рух судових документів, дані про суддю, який здійснював судове провадження, та інші дані, передбачені Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженим Радою суддів України за погодженням з Державною судовою адміністрацією України.( ч. 2 ст. 35 КПК України)
Визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з автоматизованої системи документообігу суду, крім випадків, установлених законом. (ч. 3 ст. 35 КПК України)
Частиною 6 ст. 35 КПК України передбачено, що порядок функціонування автоматизованої системи документообігу суду, в тому числі видачі вироків, ухвал суду та виконавчих документів, передачі справ до електронного архіву, зберігання текстів вироків, ухвал суду та інших процесуальних документів, надання інформації фізичним та юридичним особам, підготовки статистичних даних, визначається Положенням про автоматизовану систему документообігу суду.
В статті 31 КПК України визначено, що за загальним правилом кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснюється суддею одноособово, крім випадків, передбачених частинами другою, третьою та дванадцятою цієї статті.
Так, в ч. 12 ст. 31 КПК України передбачено, що кримінальне провадження щодо обвинувачення у вчиненні кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності Національного антикорупційного бюро України, здійснюється 1) в суді першої інстанції - колегіально судом у складі трьох суддів, які мають стаж роботи на посаді судді не менше п`яти років.
Згідно з п. 1 ч. 5 ст. 216 КПК України детективи НАБУ здійснюють досудове розслідування злочинів, вчинених суддею.
Також, в п. 3) ч. 5 ст. 216 КПК України передбачено, що детективи НАБУ також здійснюють досудове розслідування злочинів, передбачений статтею 369 Кримінального кодексу України, вчинених щодо службової особи, визначеної у частині четвертій статті статті 18 Кримінального кодексу України або у пункті 1 цієї частини.
Як вбачається з обвинувального акту ОСОБА_6 обвинувачується, в тому числі і у підбурюванні потерпілої ОСОБА_8 у наданні неправомірної вигоди судді Заводського районного суду м. Миколаєва і його дії кваліфіковані за цим обвинуваченням за ч. 4 ст. 27, ч. 2 ст. 15 та ч. 3 ст. 369 КК України.
На думку колегії суддів якщо його дії кваліфіковані за ст. 369 КК України і стосуються судді, то така справа згідно з п. 1 та п. 3 ч. 5 ст. 216 КПК України, підслідна НАБУ і виходячи з положень ст. 31 КПК України її має розглядати суд колегією у складі трьох суддів.
Відсутність визначення в обвинувальному акті конкретного судді не спростовує того факту, що кваліфікацію діянь ОСОБА_6 стороною обвинувачення здійснено за ст. 369 КК України.
Крім цього, колегія суддя звертає увагу на те, що ухвалою Миколаївського апеляційного суду від 19 березня 2019 року дане провадження було направлено для розгляду до Жоввневого районного суду Миколаївської області на підставі задоволеного подання Ленінського районного суду м. Миколаєва про неможливість його розгляду колегіально в складі трьох суддів і провадження не було повернуто для його розгляду суддею одноособово.
В зв`язку з цим колегія суддів приходить до висновку, що склад суду в даній справі був визначений відповідно до вимог закону і підстав для задоволення її відводу відсутні.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 31, 35, 75, 216, 369-372 КПК України, колегія судді
П О С Т А Н О В И Л А:
В задоволенні заяви прокурора ОСОБА_5 про колегії суду у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , судді ОСОБА_2 ОСОБА_3 , у кримінальному провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 190, ч. 4 ст. 27, ч. 2 ст. 15 та ч. 3 ст. 369 КК України відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий:
Суддя ОСОБА_1

судді ОСОБА_2

ОСОБА_3