Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 518/1150/19

Номер провадження: 1-кс/511/652/19

23.09.2019 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , секретаря ОСОБА_2
прокурора: ОСОБА_3
слідчого: ОСОБА_4
підозрюваного: ОСОБА_5
захисника: ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Роздільна клопотання слідчого СВ Ширяївського ВП Роздільнянського ВП ГУНП в Одеської області ОСОБА_7 погоджено з прокурором Роздільнянської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного Реєстру досудових розслідувань за № 0000036 від 14.02.2019 року відносно підозрюваного:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, уродженця с. Старі Маяки, Ширяївського району, Одеської області, освіта н/середня закінчив 9 класів, не одруженого, працюючого не офіційно, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючий АДРЕСА_2 , раніше неодноразово засудженого, останній раз 30 жовтня 2018 року Ананьївським районним судом Одеської області за ч. 2 ст. 185 КК України до 4 років позбавлення волі, звільнений на підставі ст. 75 КК України від відбування покарання з іспитовим строком на 3 роки; на підставі ухвали Ширяївського районного суду Одеської області від 02.07.2019 року випробувальний термін був скасований, ОСОБА_5 направлений для відбування призначеного покарання у вигляді позбавлення волі,.
який підозрюється у вчиненні кримінального злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
23.09.2019 року на адресу Роздільнянського районного суду Одеської області після визначення підсудності з Одеського апеляційного суду надійшло до розгляду клопотання слідчого СВ Ширяївського ВП Роздільнянського ВП ГУНП в Одеської області ОСОБА_7 погоджено з прокурором Роздільнянської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного Реєстру досудових розслідувань за № 0000036 від 14.02.2019 року відносно підозрюваного ОСОБА_5 .
З поданого клопотання вбачається, що під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , будучи особою раніше неодноразово судимою за вчинення корисливих злочинів, останній раз - 30 жовтня 2018 року Ананьївським районним судом Одеської області за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України та призначено покарання у вигляді 4 років позбавлення волі, звільнений на підставі ст. 75 КК України від відбування покарання з іспитовим строком на 3 роки, маючи не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість, потрібних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та обґрунтовано підозрюється у вчиненні нового корисливого злочину за наступних обставин.
Так, 29.01.2019 року біля 23:00 години ОСОБА_5 , керуючись корисливими мотивами, з метою заволодіння чужим майном, проник на частково огороджену територію домоволодіння мешканця АДРЕСА_3 , громадянина ОСОБА_9 , де в подальшому через не зачиненні на замикаючий пристрій вхідні двері проник до одного з підсобних приміщень, звідки здійснив крадіжку ДКУ «ЕЛИКОР - 1», вартість якої складає 2234 гривень, тим самим своїми умисними діями спричинивши потерпілому ОСОБА_9 матеріальну шкоду на суму 2234 гривні.
На думку органа досудового розслідування по даному кримінальному провадженню встановлена достатня кількість доказів для підозри ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 185 КК України - таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, поєднана з проникненням у інше приміщення
В судовому засіданні прокурор клопотання слідчого підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини та надав пояснення з доводів, зазначених у клопотанні. Пояснив, що підозрюваний, будучи неодноразово засудженим за корисливі злочини, належних висновків для себе не зробив та підозрюється у скоєнні злочину в період іспитового трміну. Стверджував про наявність ризиків визначених ст.177КПК України, а також, що з метою більш повного та комплексного використання можливостей правоохоронних органів у встановленні об`єктивних обставин вчиненого злочину, виникла необхідність у затриманні та обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки підозрюваний може переховуватися, перешкоджати провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення.
В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав, просив його задовольнити з підстав, викладених у клопотанні
Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 та підозрюваний заперечували щодо обрання останньому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки він переховуватися наміру не має.
Слідчий суддя перевіривши наданні матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думки усіх учасників даного кримінального провадження дійшов наступного висновку.
У відповідності до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Судом встановлено, що в провадженні СВ Ширяївського ВП Роздільнянського ВП ГУНП в Одеської області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000036 від 14.02.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 185 КК України.

16.09.2019 ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні ним злочину, передбаченого ч. ч. 2, 3 ст. 185 КК України, кваліфікованого як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненаповторно, поєднана з проникненням у житло.
За інформацією, викладеною в клопотанні, та безпосередньо отриманою під час розгляду цього клопотання в судовому засіданні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому злочину, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: речовими доказами, показаннямипотерпілого ОСОБА_9 , протоколом впізнання речей, показаннями свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , протоколом огляду місця події, протоколом огляду речового доказу. Окрім того, під час судового розгляду вказаного клопотання підозрюваний свою причетність до вказаного злочину підтвердив.

З огляду на положення ст. 177 КПК України, враховуючи мету застосування запобіжного заходу, слідчий суддя має пересвідчитися у забезпеченні виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України.
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа
Відповідно до п.175 рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.
Відповідно до Рішень Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Обєднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Обєднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. І такі докази мають бути досить переконливими, щоб суддя на підставі їх розумної оцінки міг визнати причетність особи до вчинення злочину вірогідною.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу.
Тому факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку, чи й просто для складання обвинувального акту, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.
Достатність доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення є оціночними поняттями.
Слідчий суддя вважає, що усі докази, що зібрані на даний час органом досудового розслідування, підтверджують обґрунтованість підозри відносно ОСОБА_5 . Крім того, судом враховується, що підозрюваний будучи неодноразово судимим за тяжкі злочини, які є корисливими, перебуваючи на випробувальному терміні, на шлях виправлення не став та обґрунтовано підозрюється у вчиненні нового умисного злочину; по іншому кримінальному провадженню він відбуває реальний строк покарання; може незаконно впливати на потерпілого та свідків по кримінальному провадженню (потерпілий та свідки по кримінальному провадженні проживають в одному населеному пункті із підозрюваним); перешкоджати провадженню іншим чином (офіційно неодружений, офіційно не працюючий); або вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється (вчинив тяжкий злочин), що в сукупності є вагомими підставами для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Слідчий, звертаючись з клопотанням про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та прокурор надаючи пояснення в судовому засіданні при розгляді клопотання довели про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім названого кримінального злочину та наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики перешкоджати кримінальному провадженню, передбачені ст.177 КПК України.
Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу відносно підозрюваного слідчий суддя керується положеннями ст.178 КПК України, та оцінює в сукупності усі вищенаведені обставини, в тому числі: хоча ОСОБА_5 і має постійне місце реєстрації, але за вказаною адресою не проживає; ніде не працює; він неодноразово судимий за тяжкі злочини, на шлях виправлення не став та підозрюється у скоєнні краджки в період іспитового терміну.
При цьому суд вважає, що доводи захисту в сукупності з іншими обставинами справи не можуть бути підставою для обрання підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу, оскільки не забезпечать дієвість кримінального провадження та наявні ризики не виправдовують вказане.
Оцінивши обставини визначені ст. 178 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що дане клопотання підлягає задоволенню.
Визначаючи строк дії запобіжного заходу слідчий суддя виходить з наступного.
Згідно положень ст. 219 ч.1 КПК України досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.
А відтак, слідчий суддя вважає за можливе обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто до 14.11.2019 року включно.
Між тим, відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Відповідно до ч.4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Згідно п.2 ч.5 цієї ж статті щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні середньої тяжкості злочину - розмір застави визначається від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, тяжкість кримінального правопорушення, за яким він підозрюється, суд вважає за необхідне визначити заставу в 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 921,00 гривен х 20 = 38 420 гривен), оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, вважаю за необхідне покласти обов`язки, які передбачені нормами КПК України.
Оскільки, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення вказаного клопотання та обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у відповідності до ст. 205 КПК України вказане є підставою для негайного виконання ухвали після її проголошення
Керуючись ст.ст. 176-178, 183-184, 194-199, 206, 395 КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ :
Клопотання слідчого СВ Ширяївського ВП Роздільнянського ВП ГУНП в Одеської області ОСОБА_7 погоджено з прокурором Роздільнянської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 - задовольнити.
Обрати запобіжний захід відносно підозрюваного ОСОБА_5 у виді тримання під вартою строком на 60 діб по 14 листопада 2019 року включно в межах строку досудового розслідування з утриманням його в Державній установі «Одеській слідчій ізолятор» Міністерства юстиції України.

Одночасно визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання покладених на нього обов`язків передбачених КПК у розмірі 20 /двадцяти/ розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме з 1 921,00 гривень = (38 420грн.) у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.
Обвинувачений, підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу.
У разі внесення застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів на спеціальний рахунок, підозрюваний, обвинувачений негайно звільняється з під варти.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки:
- не покидати та не змінювати місце свого проживання без дозволу слідчого, слідчого судді за винятком виконання трудових обов`язків в разі офіційного працевлаштування,
- з`являтися по першому виклику до слідчого або слідчого судді, суду, прокурора;
- не покидати місце свого проживання в період часу з 22 години вечора до 06 години ранку, не відвідувати розважальні заклади.
Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду і використовується у встановленому Законом порядку.
У разі звернення застави в дохід держави вирішується питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави більшого розміру або іншого запобіжного заходу.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду в 5 - денний строк з дня проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.
Повний текст ухвали виготовлений 23.09.2019 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1