У Х В А Л А
іменем України

23 вересня 2019 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження №0005277 від 19.07.2019 р. за ч. 1 ст. 358 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
06.09.2019 р. до суду надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження №0005277 від 19.07.2019 р. за ч. 1 ст. 358 КК України.
В судові засідання призначені на 11.09.2019 року о 12 год. 30 хв., 23.09.2019 року о 16 год. 10 хв., ОСОБА_3 не з`явився, хоча про місце та час розгляду скарги повідомлявся своєчасно, неодноразово.
Вбачається, що ОСОБА_3 в поданому клопотанні зазначив свою адресу: АДРЕСА_1 .
У відповідності до повернутих до суду конвертів, зазначено, що вказана адреса зазначена невірно.
Згідно з копією паспорта ОСОБА_3 , долученої до матеріалів справи, місце проживання останнього зареєстровано за адресою: по АДРЕСА_1 .
З зазначеного вбачається, що ОСОБА_3 завідомо ввів суд в оману щодо адреси свого проживання, що унеможливило належне повідомлення останнього про розгляд клопотання.
С. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Зацікавлена особа має лише демонструвати належне виконання всіх процесуальних заходів, які її стосуються, з метою запобігання затримок, і отримання доступу до заходів національного законодавства щодо скорочення проваджень (рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07 липня 1989 року, заява № 11681/85, § 35).
Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Європейський суд з прав людини у своїй практиці зазначає, що обов`язок заявника полягає у тому, щоб проявити особливу сумлінність у захисті своїх інтересів та вживати необхідних дій для ознайомлення з ходом провадження (рішення у справі «Сухорубченко проти Росії» (Sukhorubchenko v. Russia), заява № 69315/01, пункт 48, від 10 лютого 2005 року; ухвала щодо прийнятності у справі «Гуржій проти України» (Gurzhyy v. Ukraine), заява № 326/03 від 01 квітня 2008 року).
Враховуючи те. що суд вичерпав усі можливі заходи щодо належного виклику ОСОБА_3 , те, що останнім повідомлена не існуюча адреса останнього, при цьому заявник не цікавиться провадженням по його клопотанню, тому на даний час суд позбавлений можливості розглянути клопотання в строк, передбачений КПК України, без участі заявника.
Крім того, слідчий суддя вважає, що неявка без поважної причини особи, якою подано клопотання, свідчить про фактичне не підтримання поданого клопотання та не доведення згаданих в ній обставин.
Згідно положень ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Виходячи з принципів змагальності і диспозиції кримінального процесу, визначених ст.ст. 7, 22, 26 КПК України, оскільки особа не підтримує подане клопотання, з яким звернувся до суду, суддя вважає відсутніми підстави для розгляду даного клопотання по суті, а тому приходить до висновку про залишення заяви без розгляду.
На підставі викладеного, керуючись ст. 40, 284, 303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження №0005277 від 19.07.2019 р. за ч. 1 ст. 358 КК України залишити без розгляду.
Ухвала слідчого судді є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя