У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"10" жовтня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву захисника ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 у рамках судового провадження за клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006517,

за участю:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

в с т а н о в и в:

Захисник ОСОБА_3 звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва із заявою про відвід слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 у рамках судового провадження за клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006517.

В судовому засіданні захисник підтримала подану нею заяву та просила задовольнити відвід слідчого судді ОСОБА_4 , оскільки, на її думку, судді Дніпровського районного суду м. Києва не можуть розглядати клопотання слідчих СУ ГУ СБУ у м. Києві, за правилами підсудності, визначеними КПК України.

Підозрюваний підтримав заяву свого захисника.

Прокурор в судовому засіданні заперечував про задоволення заявленого відводу, зазначивши, що він безпідставний, оскільки відповідно до постанови про створення слідчої групи, місцем проведення досудового розслідування визначено місцезнаходження 5-го відділення СУ ГУ СБУ у м. Києві та Київській області, за адресою: м. Київ, вул. Ю. Поправки, 14-А, а тому розгляд клопотань підсудне Дніпровському районному суду м. Києва.

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомлена про судове засідання згідно вимог ст. 135 КПК України, не з`явилася, правом подачі пояснень, у тому числі письмових, не скористалася.

Враховуючи вимоги ст. ст.22, 26 та 81 КПК України, вважаю за можливе розглянути заяву про відвід у відсутність осіб, що не з`явилися, і приходжу до наступних висновків.

У провадженні слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 знаходиться клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006517.
10.10.2019 року захисник ОСОБА_3 під час судового розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006517, заявила про відвід слідчому судді ОСОБА_4 .

Відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу слідчому судді його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Згідно положень ст.80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами йому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Відвід повинен бути вмотивованим.

Положеннями ст.75, ст.76 КПК України визначено чіткий перелік підстав, за яких слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні.

У заяві про відвід захисник ОСОБА_3 посилається на те, що слідчий суддя ОСОБА_4 підлягає відводу на підставі ст.75-81 КПК України, оскільки нею порушено підсудність під час розгляду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006517.

Відповідно до ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Прокурором в судовому засіданні було надано постанову про створення слідчої групи від 06.09.2019 року, згідно якої місцем проведення досудового розслідування визначено місцезнаходження 5-го відділення СУ ГУ СБУ у м. Києві та Київській області, за адресою: м. Київ, вул. Ю. Поправки, 14-А, а тому розгляд вказаного клопотання підсудне Дніпровському районному суду м. Києва.

Крім того, під час судового розгляду даної заяви за наданими слідчому судді матеріалами, не встановлено наявності певної особистої заінтересованості слідчого судді, певних її прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року, у справі №5-15п12).

Відповідно до ст. 22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно ж ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Таким чином, посилання захисника ОСОБА_3 у своїй заяві про причини відводу слідчого судді ОСОБА_4 є безпідставним.

Отже, вважаю, що заявником в силу принципу змагальності сторін не доведено обґрунтованості заявленого відводу та не доведено упередженості слідчого судді ОСОБА_4 , що унеможливлювало б постановлення ним об`єктивного судового рішення, та як наслідок встановлено, що підстави згідно вимог кримінального процесуального закону України для відводу слідчого судді відсутні.

Керуючись ст. ст.1-2, 7-29, 75-76, 80-81, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в:

У задоволені заяви захисника ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 у рамках судового провадження за клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006517, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: