Справа № 388/839/19
пров. 1-кп/393/97/19

УХВАЛА

13 серпня 2019 року смт. Новгородка

Новгородківський районний суд Кіровоградської області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
обвинуваченого ОСОБА_3 ,
захисника-адвоката ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт. Новгородка обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000147 від 08.03.2019р. по обвинуваченню:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Кіровоград, Кіровоградської області, громадянина України, освіта повна загальна середня, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.185 КК України,
ВСТАНОВИВ:
В підготовчому судовому засіданні прокурор подав клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів. Прокурор обґрунтовує подане клопотання тим, що ризики, які були на момент обрання обвинуваченому запобіжного заходу не змінилися. На думку прокурора, враховуючи особу обвинуваченого, до нього неможливо застосувати більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою.
Обвинувачений просив суд застосувати до нього запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою. Захисник-адвокат також просив суд застосувати до обвинуваченого запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, зокрема домашній арешт.
Потерпілий в підготовче засідання не з`явився. Поштовий конверт, в якому направлялася потерпілому судова повістка, повернувся до суду із відміткою ''адресат відсутній''.
Згідно ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Ухвалою слідчого судді Долинського районного суду Кіровоградської області від 20.06.2019р. застосовано до ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, починаючи з 12 год. 15 хв. 19.06.2019р. до 12 год. 15 хв. 16.08.2019р. включно.
Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: 4) до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Згідно ч.1 ст.178 КПК України при вирішенні питання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд враховує також: тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він обвинувачується (ч.3 ст.185 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі від трьох до шести років); міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців ; наявність у обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей у обвинуваченого; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

У справі ''Воляник проти України'' від 02.10.2014р. Європейський суд з прав людини вказав, що допустимими підставами для взяття й утримання особи під вартою є наявність з боку підозрюваного таких загроз,як: перешкоджання розслідуванню, вплив на свідків та інших осіб, ухилення від слідства та суду або повторне вчинення злочину.
У справі ''W проти Швейцарії'' від 26.01.1993р. Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.
У справі ''Ілійков проти Болгарії'' від 26.07.2001р. Європейським судом з прав людини зазначено, що ''суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів''.

Зважаючи на викладене, суд прийшов до висновку, що наявні ризики, які наведені в клопотанні прокурора, та визначені в пунктах 1,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме - обвинувачений може переховуватись від суду; перешкоджати кримінальному провадження, шляхом неявки до суду; може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, не може бути застосований до обвинуваченого з огляду на особу останнього. ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні шести тяжких злочинів, не працює, не навчається, не одружений, на утриманні осіб не має. На розгляді в суді перебуває і інше кримінальне провадження щодо обвинуваченого, що свідчить про систематичність вчинення злочинів останнім. Крім того, згідно відомостей із реєстру матеріалів досудового розслідування по даному кримінальному провадженню обвинувачений перебував в розшуку.
Посилання обвинуваченого та його захисника-адвоката на необхідність застосування інших запобіжних заходів не пов`язаних з триманням під вартою, в тому числі і домашнього арешту, на думку суду, є неможливим, так як такі заходи не зможуть забезпечити належне виконання обвинуваченим його процесуальних обов`язків і запобігти вищевказаним ризикам.
Таким чином, клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів підлягає задоволенню. Тому, після закінчення строку дії ухвали про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу від 20.06.2019р., починаючи з 12 год. 15 хв. 16.08.2019р., обвинуваченому ОСОБА_3 необхідно продовжити дію запобіжного заходу - тримання під вартою строком на 60 днів.
Згідно ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Приймаючи до уваги, що обвинувачений не працює, тобто не має постійного джерела доходів, суд вважає за доцільне і можливе визначити заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 38 420 грн. (1921х20).
Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 177-178, 181, 182, 183, 184, 196, 314-316 КПК України суд,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів - задовольнити.
Продовжити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.185 КК України,строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 12 год. 15 хв. 14 жовтня 2019 року включно.
Визначити ОСОБА_3 розмір застави двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 38 420 (тридцять вісім тисяч чотириста двадцять) гривень, які необхідно внести на депозитний рахунок: отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області код отримувача 26241445 банк отримувача ДКСУ м. Київ код банку отримувача 820172 р/р 2505, призначення платежу: забезпечення виконання рішення згідно статті 182 КПК України по справі №0000147 від 08.03.2019р.
При внесенні зазначеної суми застави ОСОБА_3 звільнити з-під варти.
У разі внесення ОСОБА_3 застави покласти на нього обов`язки, які визначені в ч.5 ст.194 КПК України, зокрема:
1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу прокурора або суду;
3) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом семи днів з дня її оголошення.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику-адвокату, прокурору та направити до ДУ ''Миколаївський слідчий ізолятор''.

Суддя ОСОБА_6