УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" серпня 2019 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Вишневе, Київської області, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0006972 від 20.08.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,

В С Т А Н О В И В :

22 серпня 2019 року слідчий Дніпровського управління поліції головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Клопотання погоджено прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 .
Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
Дніпровським управлінням поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, яке внесене до ЄРДР за №0006972 від 20.08.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
Мотивуючи клопотання щодо необхідності застосування запобіжного заходу підозрюваному, слідчий посилається на те, що є достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 , може чинити перешкоди досудовому розслідуванню, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальні правопорушення. В свою чергу, інший більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисники ОСОБА_4 , ОСОБА_5 заперечували щодо задоволення клопотання, посилався на необґрунтованість ризиків, просили застосувати більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного, його захисників, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
20.08.2019 року о 22 год. 30 хв. ОСОБА_6 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.
21.08.2019 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Так, ОСОБА_6 підозрюється в тому, що 20.08.2019 року, у точно невстановлений час, перебуваючи в парковій зоні неподалік станції метро «Дарниця» в парку «Перемоги» в м. Києві, виявив сумку, всередині якої знаходився один предмет схожий на корпус ручної гранати «РГД-5" з маркуванням «198-78 т» з предмет схожий на запал дистанційної дії «УЗРГМ-2 » з маркуванням «149-78 УЗРГМ-2 583» до неї.

В цей момент у ОСОБА_6 виник злочинний умисел направлений на зберігання бойових припасів, без передбаченого законом дозволу, а саме предмету схожого на корпус ручної гранати «РГД-5" з маркуванням «198-78 т» з предметом схожим на запал дистанційної дії «УЗРГМ-2 » з маркуванням «149 -78 УЗРГМ-2 583» до неї.

В подальшому ОСОБА_6 , усвідомлюючи всі наслідки своїх злочинних дій та бажаючи їх настання взяв та почав зберігати при собі предмет схожий на споряджену гранату.

Продовжуючи свої злочинні наміри ОСОБА_6 , незаконно зберігаючи при собі вищевказаний предмет схожий на бойовий припас, 20.08.2019 року, близько 22:30 год. знаходився за адресою: м. Київ, вул. Бойченка 8, біля першого під`їзду, де був зупинений працівниками поліції.

В подальшому, слідчим Дніпровського УП ГУНП у м. Києві за участю вибухотехніка, в період часу з 00 год. 05 хв. до 00 год. 21 хв. 21.08.2019 за адресою: м. Київ, вул. Бойченка 8, у присутності двох понятих з сумочки через плече, яка була у останнього з собою виявлено та вилучено предмет схожий на корпус ручної гранати РГД-5 з предметом схожим на запал дистанційної дії УЗРГМ-2, які було упаковано в окремі поліетиленові пакети зав`язані ниткою, кінці яких скріплено паперовими бирками з відповідними позначеннями та відтисками печатки «ДЛЯ ПАКЕТІВ» з підписами понятих.

Згідно довідки про категорію небезпечності виявлених вибухових матеріалів від 21.08.2019 року: предмет схожий на корпус ручної гранати «РГД-5" з маркуванням «198-78 т» належить до 3 (третьої) категорії небезпечності обмежено небезпечно, предмет схожий на запал дистанційної дії УЗРГМ-2 з маркуванням «149 -78 УЗРГМ-2 583» належить до 2 (другої) категорії небезпечності небезпечно. Вимагає Заходів безпеки: не висмикувати кільце, не розбирати, не піддавати термічному впливу, зберігати та транспортувати з дотриманням вимог наказу № 653.

У силу ст. 178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний, крім передбачених ст.177 КПК ризиків, оцінити у сукупності інші обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного винуватим у інкримінованому правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків та низку інших факторів, які мають суттєве значення для застосування певного запобіжного заходу.
Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
З урахуванням наведених обставин, з оглядом на ст.ст.177, 194 КПК України, під час вирішення питання щодо обрання запобіжного заходу, слідчий суддя оцінює зібрані докази на предмет обґрунтованості підозри.
Обставини, які дають підстави підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 21.08.2019 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 21.08.2019 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 21.08.2019 року, протоколом особистого обшуку від 21.08.2019 року, довідкою про категорію небезпечності виявлених вибухових матеріалів від 21.08.2019 року, актом перевірки об`єкта на наявність вибухових пристроїв, вибухових речовин або конструктивно схожих на них предметів від 21.08.2019 року, протоколом допиту підозрюваного від 21.08.2019 року.

Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України. Отже, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_6 , чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.
Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що вони наявні, з огляду на специфіку злочину, за яким оголошено підозру, та тяжкість покарання, яке загрожує останньому у разі визнання його винним у вчиненому кримінальному правопорушенні, а також з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.

При цьому слід зазначити, що застосування до особи обмеження волі можливо лише за наявності ризику неявки підозрюваного на судовий розгляд, або інших ризиків, які мають бути реальними та обґрунтованими, тобто не бути загальними та абстрактними («Stogmuller v.Austria»).

На час розгляду клопотання підозрюваний ОСОБА_6 має постійне місце проживання та місце реєстрації, раніше не судимий, а отже прокурором не доведено, що застосування більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнім для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні сторони обвинувачення.

Разом з тим, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, мають місце ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, проте слідчий суддя приходить до висновку, що застосування до ОСОБА_6 такого виключного запобіжного заходу як тримання під вартою є невиправдано суворим запобіжним заходом. Зокрема, хоча повідомлена ОСОБА_6 підозра є обґрунтованою, однак з огляду на дані про особу підозрюваного, його вік, міцність соціальних зв`язків, сімейний і майновий стан, суд також враховує й інші обставини, передбачені ст.178 КПК України, які свідчать на користь зменшення ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, в даному кримінальному провадженні існує можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу. Тому слідчий суддя приходить до висновку, що відносно підозрюваного ОСОБА_6 може бути застосований більш м`який запобіжний захід. У зв`язку з цим слідчий суддя переконаний, що пропорційним тому ступеню небезпеки, ризики якого існують у кримінальному провадженні, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, є запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби, у зв`язку з чим клопотання слідчого задоволенню не підлягає.

Саме домашній арешт в нічний час доби, як запобіжний захід, забезпечить швидке та повне проведення досудового розслідування, а також виконання підозрюваним процесуальних обов`язків. З цією метою слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного такі обов`язки:

- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання.

Крім цього, застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту шляхом заборони залишати житло в нічний час доби, слідчий суддя вважає, що такий режим може перериватись необхідністю отримання медичної допомоги та необхідності виконання процесуального обов`язку явки за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду.
Керуючись ст.ст. 176-178, 181, 183, 194, 309 КПК України,

постановив :
У задоволенні клопотання - відмовити.
Застосувати щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби, а саме з 22 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. наступної доби, до 22 жовтня 2019 року, включно, але не більше строку досудового розслідування, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з-під варти в залі суду, негайно.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що відповідно до ст.181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконання покладених на нього обов`язків.

Покласти на ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 наступні передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язки:

- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання;

Копію ухвали для виконання передати до органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1