печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 травня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора відділу організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві радника юстиції ОСОБА_3 про арешт майна,-
ВСТАНОВИВ:
31 травня 2019 року до провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора відділу організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві радника юстиції ОСОБА_3 про накладення арешту майно.
В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що вказане майно є предметом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 364 КК України. Метою накладення арешту є забезпечення збереження речових доказів, забезпечення подальшої конфіскації майна та коштів, як виду покарання, які підлягають під спеціальну конфіскацію, а також забезпечення відшкодування шкоди завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
З наданих в обґрунтування матеріалів вбачається, щодосудовим розслідуванням встановлено на території м. Києва, Київської та Дніпропетровської областей, група осіб здійснює протиправну діяльність, спрямовану на надання послуг з мінімізації податкових зобов`язань, документального прикриття безтоварних операції підприємствами реального сектору економіки та легалізацію коштів отриманих злочинним шляхом, використовуючи схему переведення безготівкових коштів у готівку.

Учасники групи з метою прикриття своєї незаконної діяльності, щодо вчинення фіктивних фінансово-господарських операцій, переведення безготівкових коштів у готівку, штучного завищення валових витрат для СГД реального сектору економіки, створили ряд транзитно-конвертаційних СГД, які перебувають на податковому обліку на території м. Києва.

До складу транзитно-конвертаційної групи входять ТОВ «Асбім» (), ТОВ «Аморсін» () та ТОВ «Чеклет» (), службовою особою (головних бухгалтером та колишнім директором) та колишнім засновником яких є громадянка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Остання повідомила, що не має відношення до реєстрації та ведення фінансово-господарської діяльності вказаних суб`єктів підприємницької діяльності.

Співробітниками другого відділу оперативного управління ГУ ДФС ум. Києві проаналізовані відомості, які містяться у БД ДФС України та у відкритих джерелах інформації, внаслідок чого встановлено, що складу вказаної транзитно-конвертаційної групи також входять інші суб`єкти підприємницької діяльності, а саме: ТОВ «АБК «АРКАДАІНВЕСТ» (), ТОВ «КРИСМАСК» (), ТОВ «ВЕНСОЛТ» (), ТОВ «КАРСИНТ» (), ТОВ «ФЛИПЕРС» (), ТОВ «ЯШМАЛ» (), ТОВ «БЕЛЬТОН» (), ТОВ «РАМОТОР» (), ТОВ «ПАРВУНА» (), ТОВ «МЕКЕДОЛ» (), ТОВ «ІНФОМАТ» (), ТОВ «НАСТЕР» (), ТОВ «МОРАТУН» (), ТОВ «МОСТОР» (), ТОВ «ЛИПСКЕР» (), ТОВ «АРМИЛА» (), ТОВ «ХЛАДОР» (), ТОВ «ТОСТАНИЛ» (), ТОВ «МАНСЕТ» (), ТОВ «ЛАРС НОВА» (), ТОВ «АСТРАНТ» (), ТОВ «ТРЕЛОНА» (), ТОВ «ТРЮНГЕС» (), ТОВ «ЦЕНТАРО» (), ТОВ «ЛОРАНОМ» (), ТОВ «ТРОБУАЛ» (), ТОВ «ТЕРАЛОК» (), ТОВ «САЙНЕКАТ» (), ТОВ «АСБІМ» (), ТОВ «АМОРСІН» (), ТОВ «ЧЕКЛЕТ» (), ТОВ «МУТРАН» (), ТОВ «НОЛАК» (), ТОВ «ЛЕВРОС» (), ТОВ «ТЕСРІП» (), ТОВ «КОЛВЕРА» (), ТОВ «АРТЕРС» (), ТОВ «ФАЙЛЕД» (), ТОВ «КАСТЕРС ГРУП» (), ТОВ «ЛІНКЕР ГРУП» (), ТОВ «ЧЕНСЕН» (), ТОВ «КРІСТЕН ЛТД» (), ТОВ «БК «ЕСКАБУД» (), ТОВ «ТРЕЙД КОМОДІТІ» (), ТОВ «ТОПСЕЙЛ» (), ТОВ «КІРТЕН» (), ТОВ «АТЛАННТ ЛТД» (), ТОВ «АЛЬФА-ТРЕЙДИНГ» (), ТОВ «ИНТЕР ТОП» (), ТОВ «КСЄНОН» (), ТОВ «ФАРВАТЕР КОНСАЛТ» (), ТОВ «ФРІВОТЕР» (), ТОВ «МЄГА-ТРЕЙД» (), ТОВ «АЛЬБА ЛІМІТЕД» (), ТОВ «СЕЛЄНА +» (), ТОВ «ФЄНІКС +» (), ТОВ «АЛІКС ГРУП» (), ТОВ «РІМАЛТО ПЛЮС» (), ТОВ «ЮПИТЄР-ЛТД» (), ТОВ «ТАЛЛІЙ ІНВЕСТ» (), ТОВ «ГІАНТ БІЗНЕС» (), ТОВ «БІЛДІНГ КОМ`ЮНІТІ» (), ТОВ «ЕЙЧ АР КОНСАЛТ» (), ТОВ «ЛІКВІДС ФОРС» (), ТОВ «ФОРДЖ КОНСАЛТ» (), ТОВ «БІЗНЕС ФОРДЖ» (), ТОВ «ДЖІ АЙ КАПРІС» (), ТОВ «БРІЗ-КОНСАЛТ» (), ТОВ «СОЛЛЕР ЛТД» (), ТОВ «АЗЕФЕРТЕ» (), ТОВ «ШТОРМАН» (), ТОВ «ЗВЕНИГО» (), ТОВ «ВЕРНОНС» (), ТОВ «ФАРТОНА» (), ТОВ «ТОРМАНО» (), ТОВ «ЦОЙНАРА» (), ТОВ «ФУДРОНЗ» (), ТОВ «КУЛЖЕН» (), ТОВ «БП «ВЕРШИНА» (), ТОВ «СМОТРАН» (), ТОВ «МАСКАРН» (), ТОВ «ЯМПОЛЬЗ» (), ТОВ «МЕМОРИН» (), ТОВ «КАПЧАРС» (), ТОВ «ДАРОЛОС» (), ТОВ «ТУРМАНГ» (), ТОВ «РОСТАНЖ» (), ТОВ «НАРТОНЗ» (), ТОВ «МОНОДАР» (), ТОВ «ЧЕРАГОЛ» (), ТОВ «ЧЕСТРАЛ» (), ТОВ «ПЛЮМАНТ» (), ТОВ «ДРЕНАРС» (), ТОВ «БОЛУМАГ» (), ТОВ «ВЕНТОМА» (), ТОВ «ТАРТАРН» (), ТОВ «КАРТОНТ» (), ТОВ «МЕРАНДА» (), ТОВ «ЗЕНИТ ЛТД» (), ТОВ «ФОРВЕР ЛТД» (), ТОВ «ТАЙЛЕРА» (), ТОВ «ЧАРТИГО» (), ТОВ «КЛОПИЛ» (), ТОВ «ТАРАСЕНКО ПАРТНЕРС» (), ТОВ «БІЗНЕС ЛАНСЕР» (), ТОВ «ТРІНІТІ ФІНАНС» (), ТОВ «АФРЕЙ» (), ТОВ «МЕГОМІКСТ» (), ТОВ «ДЕМРІС» (),ТОВ «ЛОКФОР» (), ТОВ «ЛАБУРАН» (), ТОВ «БЛОКРИС» (), ТОВ «ВЕСТ-ГЛОБАЛ» (), ТОВ «ВАЙТВОТЕР» (), ТОВ «НЕЛОР» (), ТОВ «БЛЕК ГАРДЕН» (), ТОВ «ВІСМУТ КОРП» (), ТОВ «ДАЙЛАС КОМ`ЮНІТІ» (), ТОВ «ПРОФИТ-МАКС» (), ТОВ «ДОРМЕНТ» (), ТОВ «РОЗВІЛС» (), ТОВ «КРЕДО ВАЙТ» (), ТОВ «ТИТАНН» (), ТОВ «АЛЛЄГРА» (), ТОВ «АЙВІЗ» () та інші.

У вище переліченої групи підприємств відсутні необхідні умови для здійснення господарської діяльності, відсутні основні фонди, технічний персонал, виробничі активи, складські приміщення, транспортні засоби. В подальшому грошові кошти вище вказана група підприємств перераховує між собою з рахунку на рахунок з метою завищення ціни на товари (роботи, послуги) та здійснення «перелому» товару.

Протоколом огляду від 15.05.2019 стосовно реєстраційних даних, які містяться в електронній базі АІС ДФС України «Податковий блок», «Архів електронної звітності» щодо суб`єктів підприємницької діяльності, які входять до складу транзитно-конвертаційної групи, встановлено, що більшість зазначених вище СПД не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Державної казначейської служби України, що є критерієм ризиковості платника податків.

За результатами відпрацювання ланцюга постачання та руху ТМЦ від суб`єктів реального сектору економіки, які штучно формують податковий кредит для даної транзитно-конвертаційної групи за певний відсоток до підприємств-вигодонабувачів, згідно відомостей з «Архіву податкової звітності» встановлено, що, відбувається «обрив ланцюга постачання товарів», а саме відображається придбання інших товарів, які відрізняються за своїми фізичними характеристиками, функціональним призначенням та походження.

Зокрема, в ході огляду від 15.05.2019 встановлено, що за період з 01.11.2018 по 07.05.2019 ТОВ «Карсинт» () зареєструвало податкові накладні щодо придбання товарів у виді цигарок та пива. Відповідно до податкової звітності даного підприємства, останнє за вказаний період реалізувало лише промислові товари та деякі види послуг, а придбаний товар «цигарки, пиво» зовсім не реалізовувало. За вказаний період, згідно податкової звітності, у ТОВ «Карсинт» () залишились відсутні залишки на складах. Вказані відомості свідчать про формальний характер взаємовідносин між ТОВ «Карсинт» () та його контрагентами, як постачальниками так і покупцями.

Аналогічне формальні взаємовідносини, спрямовані на ухилення від сплати податків спостерігаються під час проведених оглядів електронній базі АІС ДФС України «Податковий блок», «Архів електронної звітності» від 15.05.2019 щодо ТОВ «Венсолт»(), ТОВ «Бельтон» ().

Таким чином, з урахуванням вищевикладених обставин, звернувши увагу на однаковий алгоритм процесу існування та діяльності даних підприємств з моменту створення, який характеризується індивідуальними ознаками - однакові адреси реєстрації; під час здійснення господарської діяльності, реєстрація підприємств здійснювалась на одних і тих же громадян; відкриття банківських рахунків в одних установах банку або взагалі банківські рахунки не відкривались; формування податкового кредиту та зобов`язань з ПДВ за рахунок фінансово-господарських операцій з однією групою підприємств; реєстрацію податкових накладних в електронному вигляді з однакової ІР-адреси; невідповідність отриманих та реалізованих в адресу підприємств покупців товарів, робіт (послуг), зміна виду та умовний продаж товарів, безпідставне формування податкового кредиту з ПДВ підприємствам реального сектору економіки, вказує на те, що дані підприємства придбані та використовуються одними і тими ж невстановленими особами з метою прикриття зазначеної вище незаконної діяльності.

Загальний обсяг проконвертованих грошових коштів протягом 2016-2019 років із використанням реквізитів транзитно-конвертаційних підприємств склав близько 675 млн. грн., таким чином державі нанесено збитків у вигляді несплати податків на загальну суму понад 110 млн. грн.

Вищезазначена злочинна схема забезпечує незаконне виведення безготівкових коштів підприємств реального сектору економіки у тіньовий неконтрольований державою обіг, минаючи при цьому систему оподаткування, що призводить до ненадходження податків до бюджету держави та легалізації коштів отриманих злочинним шляхом.

Враховуючи вищевикладене, є всі підстави вважати, що сума ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) вказаних вище суб`єктів підприємницької діяльності, на яку вони мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних є предметом протиправної діяльності, отриманого внаслідок проведення незаконної діяльності. На даний час є достатні підстави вважати, що сума ПДВ в системі електронного адміністрування вказаних вище платників податків може бути використана для надання безпідставного податкового кредиту з ПДВ підприємствам реального сектору економіки, що призведе до їх втрати і унеможливить відшкодування шкоди державі та встановлення причетних до злочину осіб.
Постановою слідчого від 28.05.2019 року грошові кошти, які знаходяться на вищевказаних розрахункових рахунках зазначених суб`єктів господарської діяльності визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, а також визнано речовим доказом суму ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по вищевказаним підприємствам, на яку вказані платники мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

В судове засідання прокурор не з`явився, подав до суду заяву про розгляд вказаного провадження у відсутність сторони обвинувачення, клопотання підтримав та просив його задовольнити.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого розглядається без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалася.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього документи, приходить до наступного.
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Постановою слідчого від 28.05.2019 року грошові кошти, які знаходяться на вищевказаних розрахункових рахунках зазначених суб`єктів господарської діяльності визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, а також визнано речовим доказом суму ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по вищевказаним підприємствам, на яку вказані платники мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання прокурора в частині накладення арешту на активи - суму ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України, із забороною використовувати або будь-яким чином відчужувати зазначене майно, підлягає задоволенню, з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку вказане обмеження є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на активи - суму ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України належні ТОВ «АБК «АРКАДАІНВЕСТ» (), ТОВ «КРИСМАСК» (), ТОВ «ВЕНСОЛТ» (), ТОВ «КАРСИНТ» (), ТОВ «ФЛИПЕРС» (), ТОВ «ЯШМАЛ» (), ТОВ «БЕЛЬТОН» (), ТОВ «РАМОТОР» (), ТОВ «ПАРВУНА» (), ТОВ «МЕКЕДОЛ» (), ТОВ «ІНФОМАТ» (), ТОВ «НАСТЕР» (), ТОВ «МОРАТУН» (), ТОВ «МОСТОР» (), ТОВ «ЛИПСКЕР» (), ТОВ «АРМИЛА» (), ТОВ «ХЛАДОР» (), ТОВ «ТОСТАНИЛ» (), ТОВ «МАНСЕТ» (), ТОВ «ЛАРС НОВА» (), ТОВ «АСТРАНТ» (), ТОВ «ТРЕЛОНА» (), ТОВ «ТРЮНГЕС» (), ТОВ «ЦЕНТАРО» (), ТОВ «ЛОРАНОМ» (), ТОВ «ТРОБУАЛ» (), ТОВ «ТЕРАЛОК» (), ТОВ «САЙНЕКАТ» (), ТОВ «АСБІМ» (), ТОВ «АМОРСІН» (), ТОВ «ЧЕКЛЕТ» (), ТОВ «МУТРАН» (), ТОВ «НОЛАК» (), ТОВ «ЛЕВРОС» (), ТОВ «ТЕСРІП» (), ТОВ «КОЛВЕРА» (), ТОВ «АРТЕРС» (), ТОВ «ФАЙЛЕД» (), ТОВ «КАСТЕРС ГРУП» (), ТОВ «ЛІНКЕР ГРУП» (), ТОВ «ЧЕНСЕН» (), ТОВ «КРІСТЕН ЛТД» (), ТОВ «БК «ЕСКАБУД» (), ТОВ «ТРЕЙД КОМОДІТІ» (), ТОВ «ТОПСЕЙЛ» (), ТОВ «КІРТЕН» (), ТОВ «АТЛАННТ ЛТД» (), ТОВ «АЛЬФА-ТРЕЙДИНГ» (), ТОВ «ИНТЕР ТОП» (), ТОВ «КСЄНОН» (), ТОВ «ФАРВАТЕР КОНСАЛТ» (), ТОВ «ФРІВОТЕР» (), ТОВ «МЄГА-ТРЕЙД» (), ТОВ «АЛЬБА ЛІМІТЕД» (), ТОВ «СЕЛЄНА +» (), ТОВ «ФЄНІКС +» (), ТОВ «АЛІКС ГРУП» (), ТОВ «РІМАЛТО ПЛЮС» (), ТОВ «ЮПИТЄР-ЛТД» (), ТОВ «ТАЛЛІЙ ІНВЕСТ» (), ТОВ «ГІАНТ БІЗНЕС» (), ТОВ «БІЛДІНГ КОМ`ЮНІТІ» (), ТОВ «ЕЙЧ АР КОНСАЛТ» (), ТОВ «ЛІКВІДС ФОРС» (), ТОВ «ФОРДЖ КОНСАЛТ» (), ТОВ «БІЗНЕС ФОРДЖ» (), ТОВ «ДЖІ АЙ КАПРІС» (), ТОВ «БРІЗ-КОНСАЛТ» (), ТОВ «СОЛЛЕР ЛТД» (), ТОВ «АЗЕФЕРТЕ» (), ТОВ «ШТОРМАН» (), ТОВ «ЗВЕНИГО» (), ТОВ «ВЕРНОНС» (), ТОВ «ФАРТОНА» (), ТОВ «ТОРМАНО» (), ТОВ «ЦОЙНАРА» (), ТОВ «ФУДРОНЗ» (), ТОВ «КУЛЖЕН» (), ТОВ «БП «ВЕРШИНА» (), ТОВ «СМОТРАН» (), ТОВ «МАСКАРН» (), ТОВ «ЯМПОЛЬЗ» (), ТОВ «МЕМОРИН» (), ТОВ «КАПЧАРС» (), ТОВ «ДАРОЛОС» (), ТОВ «ТУРМАНГ» (), ТОВ «РОСТАНЖ» (), ТОВ «НАРТОНЗ» (), ТОВ «МОНОДАР» (), ТОВ «ЧЕРАГОЛ» (), ТОВ «ЧЕСТРАЛ» (), ТОВ «ПЛЮМАНТ» (), ТОВ «ДРЕНАРС» (), ТОВ «БОЛУМАГ» (), ТОВ «ВЕНТОМА» (), ТОВ «ТАРТАРН» (), ТОВ «КАРТОНТ» (), ТОВ «МЕРАНДА» (), ТОВ «ЗЕНИТ ЛТД» (), ТОВ «ФОРВЕР ЛТД» (), ТОВ «ТАЙЛЕРА» (), ТОВ «ЧАРТИГО» (), ТОВ «КЛОПИЛ» (), ТОВ «ТАРАСЕНКО ПАРТНЕРС» (), ТОВ «БІЗНЕС ЛАНСЕР» (), ТОВ «ТРІНІТІ ФІНАНС» (), ТОВ «АФРЕЙ» (), ТОВ «МЕГОМІКСТ» (), ТОВ «ДЕМРІС» (),ТОВ «ЛОКФОР» (), ТОВ «ЛАБУРАН» (), ТОВ «БЛОКРИС» (), ТОВ «ВЕСТ-ГЛОБАЛ» (), ТОВ «ВАЙТВОТЕР» (), ТОВ «НЕЛОР» (), ТОВ «БЛЕК ГАРДЕН» (), ТОВ «ВІСМУТ КОРП» (), ТОВ «ДАЙЛАС КОМ`ЮНІТІ» (), ТОВ «ПРОФИТ-МАКС» (), ТОВ «ДОРМЕНТ» (), ТОВ «РОЗВІЛС» (), ТОВ «КРЕДО ВАЙТ» (), ТОВ «ТИТАНН» (), ТОВ «АЛЛЄГРА» (), ТОВ «АЙВІЗ» (), із забороною використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно, починаючи з дня винесення ухвали слідчим суддею.
Заборонити службовим особам та працівникам вказаних вище суб`єктів підприємницької діяльності, їх представникам за дорученням використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно, починаючи з дня винесення ухвали слідчим суддею.

Доручити виконання ухвали Державній фіскальній службі України.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1