УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2019 року м.Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні № 0000235 від 12 червня 2017 року,-

ВСТАНОВИВ :

Адвокат ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням, в порядку ст. 174 КПК України, про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 25 лютого 2019 року, а саме: грошових коштів в сумі 58 700 доларів США, які були вилучені під час обшуку 15.02.2019 року за адресою: АДРЕСА_1 .

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні ГСУ СБ України перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0000235 від 12 червня 2017 року, за підозрою ОСОБА_10 , ОСОБА_11 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 258-5 КК України, та за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 3 ст. 258-5, ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 27, ч.2 ст. 28, ч. 2 ст. 205 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 25 лютого 2019 року, по справі № 761/7249/19, накладено арешт на грошові кошти в сумі 229 575 (двісті двадцять дев`ять тисяч п`ятсот сімдесят п`ять) доларів США; паперовий конверт з рукописними написами, які починаються зі слів «ноябрь 2018...», та закінчуються словами «ВМW 40.000$», які були вилучені під час обшуку 15.02.2019 року за адресою: АДРЕСА_1

В подальшому, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 14 травня 2019 року було частково скасовано арешт з майна, а саме: грошових коштів номіналом 50 доларів США у кількості 1 шт., у сумі 50 (п`ятдесят) доларів США; грошових коштів номіналом 10 доларів США у кількості 2 шт., загальною сумою 20 (двадцять) доларів США; грошових коштів номіналом 5 доларів США у кількості 1 шт., у сумі 5 (п`ять) доларів США; 16 пачок з грошовими коштами номіналом по 100 доларів США, в кількості по 100 купюр в кожній пачці, загальною сумою 160000 (сто шістдесят тисяч) доларів США; грошових коштів номіналом 100 доларів США у кількості 100 шт., загальною сумою 10000 (десять тисяч) доларів США; грошових коштів номіналом 50 доларів США у кількості 16 шт., загальною сумою 800 (вісімсот) доларів США; паперового конверту з рукописними написами, які починаються зі слів «ноябрь 2018...», та закінчуються словами «ВМW 40.000.

У своєму клопотанні заявник посилається на те, що вказаний арешт на грошові кошти у сумі 58 700 доларів США, які належать ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_12 , накладено без об`єктивно з`ясованих обставин та без дослідження доказів, які вказують на законність походження коштів наявних на рахунках товариства.

Крім того, вилучене майно ніяким чином не стосується тих обставин, які встановлюються у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000235 від 12.06.2017 p., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 258-5, ч.2 ст. 258-5, ч. 2 ст. 205, ч.3 ст. 27 4.2 ст. 28 ч.2 ст. 205 Кримінального кодексу України.

Представник ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 - адвокат ОСОБА_3 вимоги клопотання підтримала, просив задовольнити.

Слідчий в судовому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання.

Слідчий суддя, заслухавши думку сторін, вивчивши клопотання про скасування арешту майна та дослідивши долучені до нього документи, приходить до наступного висновку.

Встановлено, що в провадженні ГСУ СБ України перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0000235 від 12 червня 2017 року, за підозрою ОСОБА_10 , ОСОБА_11 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 258-5 КК України, та за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 3 ст. 258-5, ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 27, ч.2 ст. 28, ч. 2 ст. 205 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 25 лютого 2019 року, по справі № 761/7249/19, накладено арешт на грошові кошти в сумі 229 575 (двісті двадцять дев`ять тисяч п`ятсот сімдесят п`ять) доларів США; паперовий конверт з рукописними написами, які починаються зі слів «ноябрь 2018...», та закінчуються словами «ВМW 40.000$», які були вилучені під час обшуку 15.02.2019 року за адресою: АДРЕСА_1

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Згідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому,у відповідності до ч.2,ч.3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Положеннями ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З тексту ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 25 лютого 2019 року вбачається, що дане майно є речовим доказом, оскільки грошові кошти вилучені 15 лютого 2019 року під час проведення обшуку за місцем фактичного проживання ОСОБА_6 , мають протиправне походження, були отримані внаслідок злочинної діяльності та можуть бути використані в якості доказів під час досудового розслідування даного кримінального провадження, а також з`ясування об`єктивної істини по справі, а додані до клопотання матеріали містили достатньо даних щодо необхідності арешту вказаного майна. Слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання про арешт майна потреби органу досудового розслідування виправдовували таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а сукупність отриманих судом даних, відповідно до ст.170 КПК України, була достатньою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту на майно.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів доданих до клопотання, доводи клопотання не містять належного обґрунтування та доказів законності походження арештованого майна, а також того, що на даній стадії розслідування вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальністьта які б спростували висновки, викладені в ухвалі слідчого судді Шевченківськогорайонного суду м. Києва від 25 лютого 2019 року, що дає слідчому судді підстави дійти висновку, що необхідність накладення арешту на зазначене в клопотанні майно на теперішній час не відпала, оскільки обставини, на які посилається адвокат ОСОБА_5 , в обґрунтування клопотання, підлягають з`ясуванню в ході досудового розслідування.

На підставі викладеного, у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 170-174,309,372,392 КПК України,слідчий суддя

УХВАЛИВ :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні № 0000235 від 12 червня 2017 року - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1