Справа №589/3647/19 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-сс/816/375/19 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - тримання під вартою
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в місті Суми кримінальне провадження № 589/3647/19 за апеляційною скаргою підозрюваного ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 25.08.2019, якою до підозрюваного

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Тростянець Сумської області, мешканця АДРЕСА_1 (зареєстрований по АДРЕСА_2 ), в силу ст. 89 КК раніше не судимого

застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою,

учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_8 ,

підозрюваного ОСОБА_9 ,

захисника адвоката ОСОБА_10 ,

ВСТАНОВИЛА:

В поданій апеляційній скарзі підозрюваний ОСОБА_11 просить застосувати до нього домашній арешт, оскільки він завдав потерпілому ножове поранення захищаючись від дій останнього.

25.08.2019 до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області з клопотанням, погодженим із прокурором Шосткинської місцевої прокуратури, звернувся слідчий СВ Шосткинського ВП ГУНП в Сумській області, яке обгрунтував тим, що 24.08.2019 близько 06:00 ОСОБА_9 , знаходячись у буд. АДРЕСА_1 , умисно завдав ОСОБА_12 удар кухонним ножем в область обличчя та грудної клітини, від чого останній помер на місці.

24.08.2019 до ЄРДР за № 0001243 внесені відповідні відомості про вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК, цього ж дня ОСОБА_9 затриманий і йому вручене повідомлення про підозру.

Зважаючи на те, що ОСОБА_9 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, існують ризики того, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчиняти нові злочини, а інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти зазначеним ризикам, то слідчий просив застосувати до нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Ухвалою слідчого судді Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 25.08.2019 до ОСОБА_9 застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою. Своє рішення слідчий суддя вмотивував тим, що повідомлена ОСОБА_9 підозра є обґрунтованою, існують ризики того, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та незаконно впливати на свідків, а інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаним ризикам.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст оскарженого рішення слідчого судді, доводи підозрюваного ОСОБА_9 та його захисника ОСОБА_10 , які підтримали апеляційну скаргу, просили скасувати ухвалу слідчого судді, доводи прокурора ОСОБА_8 про залишення рішення слідчого судді без змін, а апеляційної скарги без задоволення, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданої апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Розглянувши клопотання слідчого та застосувавши запобіжний захід у виді тримання під вартою, слідчий суддя суду першої інстанції, на думку колегії суддів, дійшов правильного висновку про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_9 саме такого запобіжного заходу як тримання під вартою, а не будь-якого іншого, більш м`якого запобіжного заходу, передбаченого у ч. 1 ст. 176 КПК.

При вирішенні цього питання слідчий суддя дотримався вимог ст. 176, 177, 178, 183 і 194 КПК, з`ясував і дослідив всі ті обставини, з якими кримінальний процесуальний закон пов`язує можливість застосування запобіжного заходу у виді тримання особи під вартою, а саме наявність у органу досудового розслідування обґрунтованої підозри відносно ОСОБА_9 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК, існування ризиків, передбачених п. 1 і 3 ч. 1 ст. 177 КПК, на які вказував слідчий у своєму клопотанні, а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання цим ризикам.

Зокрема, ОСОБА_9 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до 15-ти років, існують реальні ризики того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та незаконно впливати на свідків, і застосування до нього більш м`яких запобіжних заходів є недостатнім для запобігання визначеним в клопотанні слідчого та в ухвалі слідчого судді ризиків.

Наявність обґрунтованої підозри підтверджується сукупністю наданих стороною обвинувачення доказів відповідно п. 1 ч. 1 ст. 178 і ч. 1 ст. 194 КПК, а саме, протоколами огляду місця події, допиту свідків, самого підозрюваного та проведеного за його участю слідчого експерименту, а будь-які докази, які б викликали сумніви в обґрунтованості підозри, у матеріалах кримінального провадження відсутні.

При встановленні факту наявності обґрунтованої підозри відносно ОСОБА_9 колегія суддів також враховує і усталену судову практику з цього питання Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), який у своїх численних рішеннях (зокрема. від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (Nechiporuk and Yonkalo v. Ukraine, п. 175) та від 20.03.1997 у справі «Луканов проти Болгарії» (Lukanov v. Bulgaria) визначив, що суд (слідчий суддя), оцінюючи докази на предмет доведеності обставин, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК, повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо «існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення» (ч. 5 ст. 9 КПК).

У справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom), ЄСПЛ вказав, що «наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин». При цьому, слід зазначити, що «…метою допитів під час тримання під вартою відповідно до п. (с) ч. 1 ст. 5 ... є сприяння кримінальному розслідуванню шляхом підтвердження чи розвіювання конкретної підозри, яка послужила причиною арешту. Тому факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими самими переконливими як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи суто висунення обвинувачення, що здійснюється на наступній стадії процесу» (п. 55 рішення від 28.10.1994 у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» (John Murray v. the United Kingdom), заява № 14310/88).

Крім того, ЄСПЛ наголошує, що «питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою» (п. 3 рішення від 14.03.1984 у справі «Феррарі-Браво проти Італії» (Ferrari-Bravo v. Italy), заява № 9627/81).

Таким чином, наявні у матеріалах кримінального провадження докази є достатніми на цій стадії досудового слідства для визнання підозри обґрунтованою, а доведення факту вчинення злочину є завданням подальшого розслідування, сприяти якому й має тримання ОСОБА_9 під вартою.

Незважаючи на те, що на стадії застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний дослідити вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину та інші обставини, передбачені ст. 178 КПК, а також встановити, чи доводять надані стороною обвинувачення докази наявність обставин, зазначених в ч. 1 ст. 94 КПК, але в той же час цей же слідчий суддя позбавлений процесуальної можливості встановлювати будь-які обставини вчинення злочину та давати безпосередньо оцінку доказам його вчинення, у тому числі і тим обставинам, на які посилаються підозрюваний у своїй апеляційній скарзі.

Також відповідають фактичним обставинам та узгоджуються з наявними у матеріалах кримінального провадження доказами і висновки слідчого судді про наявність частини заявлених слідчим ризиків і неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

Зокрема, ОСОБА_9 із-за тяжкості покарання, що йому загрожує в разі визнання його винуватим у злочині, у вчиненні якого він підозрюється, може переховуватися від органів досудового розслідування. При цьому, врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за вчинений злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитися від слідства.

Згідно правової позиції ЄСПЛ, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик переховування від органів досудового розслідування і суду, небезпека якого може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи та інше.

Є обґрунтованими і ризик незаконного впливу ОСОБА_9 на свідків, оскільки підозрюваний є співмешканцем останніх та на їх адресу висловлював погрози вбивством, що з урахуванням усіх фактичних обставин провадження, на думку колегії суддів, і свідчить про наявність передбачених кримінальним процесуальним законом підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу саме у виді тримання під вартою.

Колегія суддів, вирішуючи питання про ув`язнення ОСОБА_9 , враховує також і наявність об`єктивної потреби у цьому, зважуючи на всі обставини, що свідчать «за» і «проти» наявності справжнього публічного інтересу, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи підозрюваного.

Разом з тим, приймаючи рішення про застосування до підозрюваного ОСОБА_9 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя не дотримався вимог кримінального процесуального закону щодо строку дії відповідної ухвали, згідно яких термін її дії не може перевищувати 60-ти днів, який обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, з моменту затримання (ч. 1 і 2 ст. 197 КПК).

Під час апеляційного розгляду встановлено, що ОСОБА_9 затриманий фактично 24.08.2019, а тому максимально можливою кінцевою датою тримання під вартою на підставі ухвали слідчого судді (на цьому етапі досудового розслідування) є 24:00 22.10.2019.

У той же час, слідчий суддя вийшов за встановлені законом межі строку та застосував до підозрюваного запобіжний захід до 24:00 23.10.2019 включно, тобто більше чим на 60 днів, що завадило ухвалити законне, обґрунтоване та вмотивоване рішення, внаслідок чого ухвала підлягає безумовному скасуванню з цих підстав.

Установлені обставини свідчать про наявність всіх передбачених законом підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а тому після скасування ухвали слідчого судді, колегія суддів вважає за необхідним постановити нову ухвалу, якою застосувати до ОСОБА_9 запобіжний захід у виді тримання під вартою, але на строк не більше 60-ти днів.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК, колегія суддів не вважає необхідним визначати розмір застави у кримінальному провадженні, оскільки ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК (із застосуванням насильства).

Керуючись ст. 404, 405, 407, 418, 419 і 422 КПК України,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 25.08.2019 відносно ОСОБА_7 скасувати у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та постановити нову ухвалу.

Клопотання слідчого СВ Шосткинського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_13 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою до 24:00 22.10.2019 включно без визначення розміру застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Шосткинського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_13 .

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному ОСОБА_14 негайно після її оголошення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4