печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 жовтня 2019 року суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву захисника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від участі в кримінальному провадженні №0000966 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,-

В С Т А Н О В И В :
На розгляд судді надійшла заява захисника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від участі в кримінальному провадженні №0000966 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Обґрунтовуючи заяву про відвід судді, захисник зазначає наступне.

У провадженні Печерського районного суду м. Києва перебуває справа №757/41193/18 за обвинуваченням ОСОБА_4 в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

12.09.2019 прокурором у судовому засіданні було заявлене клопотання про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 12.09.2019 вищезазначене клопотання прокурора було задоволено.

Адвокат зазначає, що під час винесення ухвали про обрання запобіжного заходу, відносно ОСОБА_4 суддею ОСОБА_5 не враховано те, що 13.06.2019 Конституційним судом України визнано неконституційним положення ч. 2 ст. 392 КПК України щодо неможливості апеляційного оскарження ухвал суду про обрання та продовження запобіжного заходу відносно осіб, яким обрано запобіжний захід, зокрема у вигляді тримання під вартою.

Разом з тим адвокат вказав, що стороною захисту 16.09.2019 було подану апеляційну скаргу на зазначену ухвалу, однак станом на 04.10.2019 в Київському апеляційному суді відсутня апеляційна скарга, що, на думку захисника, свідчить про порушення права на захист, що виражається в не відправленні суддею ОСОБА_5 матеріалів по обранню запобіжного заходу до суду апеляційної інстанції.

Адвокат наголосив, що зазначене унеможливлює реалізацію права на оскарження ухвал суду щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Підсумовуючи заяву, захисник зазначив, що описані порушення, які допустив під час судового розгляду суддя ОСОБА_5 , свідчать про його зацікавленість у зазначеному судовому провадженні і його упередженість.

У судовому засіданні захисник, обвинувачений заяву підтримали з викладених у ній підстав та просили її задовольнити. Захисник наголошував, що з часу закінчення в квітні 2019 року застосованого до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та, як наслідок, його звільнення, до ОСОБА_4 протягом тривалого часу взагалі не було застосовано будь-якого запобіжного заходу, що жодним чином не зашкодило кримінальному провадженню, оскільки обвинувачений з`являвся на всі виклики суду та не вчинив жодної з дій, визначених ст. 177 КПК України. Вважав, що застосування до його підзахисного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою було безпідставним, а обставини, якими прокурор обґрунтовував клопотання про застосування запобіжного заходу, не підтверджувались доказами.

Суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5 , потерпілі та їх представники, прокурор в провадженні в судове засідання не з`явився, про час та місце судового засідання був повідомлений належним чином.

Прокурор у судове засідання не з`явився та про причини неявки не повідомив. Про час та місце судового засідання був повідомлений належним чином.

З урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження суддя вважав можливим розгляд заяви про відвід провести у відсутність нез`явившихся учасників провадження.

Суддя, заслухавши думку захисника, обвинуваченого щодо заявленого відводу, вивчивши заяву про відвід та долучені до неї матеріали, прийшов наступного висновку.

Згідно з нормами ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сімї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сімї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.

У відповідності до положень п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви у неупередженості судді.

Відповідно до положень кримінально-процесуального законодавства, незгода учасника провадження із судовим рішенням суду першої інстанції є підставою для перегляду судового рішення виключно в передбаченому Законом порядку, а отже надавати оцінку процесуальним рішенням суддів щодо розгляду конкретної судової справи можуть лише вищестоящі судові інстанції при перегляді судових рішень.

На даний час ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 12.09.2019 про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не скасовано, відповідне провадження, як про це зазначив захисник в даному судовому засіданні, перебуває на розгляду Київського апеляційного суду.

Як визначено пунктом 8 Типового положення про апарат суду, що затверджене наказом Державної судової адміністрації №131 від 08.02.2019, Відповідно до основних завдань, визначених Законом України "Про судоустрій і статус суддів", апарат суду, зокрема, створює належні умови діяльності суду для ефективного виконання суддями покладених на них повноважень; організовує та забезпечує ведення діловодства в суді, забезпечує підготовку й складання документів відповідно до інструкції з діловодства в суді, інших актів законодавства України; забезпечує належну організацію експедиційної обробки документів.

Отже, обов`язок забезпечення ведення в суді діловодства, експедиційної обробки документів, покладено на апарат суду, тому суддя, розглядаючи заяву про відвід, вважає необгрунтованим посилання захисника щодо безпідставного ненаправлення апеляційної скарги на ухвалу про застосування запобіжного заходу до суду апеляційної інстанції саме суддею ОСОБА_5 .

Крім того, станом на дату судового засідання, за твердженням захисника, вказані матеріали надійшли до Київського апеляційного суду та були зареєстровані.

Отже, аналіз наведених заявником обґрунтувань фактично зводиться до незгоди його із постановленим суддею рішенням про застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого.

Вважаю, що під час розгляду заяви про відвід не встановлена і заявником не доведена наявність обставин, які би викликали сумніви в неупередженості судді ОСОБА_5 і унеможливлювали ухвалення ним об`єктивного рішення у справі за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

За таких обставин не вбачаю в даному випадку законних підстав для відводу судді.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 81, 82, 344, 369 КПК України, суд -

У Х В А Л И В :
Заяву захисника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від участі в кримінальному провадженні №0000966 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1