465/461/16-к
1-кс/465/1281/19
У Х В А Л А
слідчого судді

26.09.2019 м. Львів Слідчий суддя Франківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду матеріали скарги ОСОБА_3 про бездіяльність слідчого Франківського ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 ,-

В С Т А Н О В И В :

Скаржниця ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді зі скаргою про бездіяльність слідчого Франківського ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 .

Вказує, що у Франківському ВП ГУ НП у Львівській області знаходиться на досудовому розслідуванні кримінальне провадження № 0002541 від 08.09.2015, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 189, ч. 3 ст. 190, ч. 1 ст. 358, ч. 3 ст. 356-2, ч.1,2 ст. 366 КК України. 25.06.2019 о 10 год. 20 хв., за вх. 4266, та 26 червня 2019 о 14 год. 35 хв. За вх. М-29 нею, потерпілою ОСОБА_3 , подані клопотання на ім`я слідчого Франківського ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 . Проте, станом на даний час, тобто на день подачі скарги до суду 03.07.2019, вмотивованої постанови згідно ст. 220 КПК України, не винесено. Не виконуючи функціональні обов`язки, не дотримуючись законності у досудовому розслідуванні кримінального провадження № 0002541 від 08.09.2015, слідчий порушує її права, як потерпілої.

Ухвалою судді від 09.07.2019 скарга прийнята до провадження.

Судом вживалися заходи, спрямовані на повідомлення скаржницю про дату, час та місце розгляду поданої нею скарги, передбачені КПК України, а саме, судом скеровувались повістки, розміщувалося повідомлення на сайті судової влади, однак повістки повернулись з відміткою: адресат відсутній. Забезпечити явку скаржниці у судове засідання не вдалося. Причини неявки будь-якими засобами зв`язку не повідомлено, клопотань про відкладення розгляду скарги, суду надано не було.

Слідчий СВ Франківського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 у судовому засіданні щодо можливості розгляду скарги поклався на розсуд суду.

Заслухавши думку слідчого, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.

Розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Згідно з п. 11 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 09.11.2012 № 1640/0/4-12 «Про деякі питання порядку оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування» та розділом 7 Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 12.01.2017 № 9-4904-17 «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», розгляд скарги не може відбуватись за відсутності особи, яка подала скаргу, або її захисника, представника. Отже, у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою скаргою в суд.

Згідно з правовим висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові від 12.10.2017 року у справі № 5-142 кс (15) 17, у разі постановлення слідчим суддею ухвали, що не передбачена кримінальними процесуальними нормами, до яких відсилають положення частини третьої статті 309 КПК України, суд апеляційної інстанції не вправі відмовити у перевірці її законності, посилаючись на приписи частини четвертої статті 399 КПК України. Право на апеляційне оскарження такого судового рішення підлягає забезпеченню на підставі пункту 17 частини першої статті 7 та частини першої статті 24 КПК України, які його гарантують, з огляду на положення частини шостої статті 9 КПК, яка встановлює, що у випадках, коли положення КПК України, не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 КПК України.

Таким чином, як слідчий суддя, приходжу висновку, що оскільки, відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника, вказана норма є імперативною і не дає можливості суду на власний розсуд провести розгляд скарги без участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника або без її участі навіть за наявності поданого клопотання чи заяви про розгляд скарги за їх відсутності.

Отже, коли положення КПК України, не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, слідчий суддя може постановити ухвалу, яка, хоча і не передбачена кримінальними процесуальними нормами, до яких відсилають положення частини третьої статті 309 КПК України, але й не суперечить загальним засадам кримінального провадження, про що зазначено у правовому висновку Верховного Суду України та Узагальненні Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ.

Слідчий суддя враховує, що Європейський Суд з прав людини у рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження», відтак, розцінює таку позицію скаржника як втрату інтересу до предмета оскарження.

Також, Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 р., виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Відтак приходжу до висновку, що скаргу слід залишити без задоволення у відповідності до ч. 2 п. 4 ст. 307 КПК України.

На підставі наведеного, керуючись статтями 306, 307 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Скаргу ОСОБА_3 про бездіяльність слідчого Франківського ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 залишити без задоволення.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_5