Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 жовтня 2019 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_2 , в рамках кримінального провадження № 0003504, від 04.10.2019 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 190 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

17.10.2019 р. до суду надійшло клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_2 , в рамках кримінального провадження № 0003504, від 04.10.2019 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 190 КК України, про арешт майна.

Клопотання обґрунтовано тим, що в межах досудового розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 190 КК України, а саме: незакінченого замаху на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненого за попередньою змовою групою осіб та у великих розмірах, про вчинення якого оголошено підозру ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 04.10.2019 р. з 11.47 год. по 12.22 год. за адресою: м. Київ, вул. Нижньоюрківська, 13 проведено огляд автомобіля марки «Opel Astra», д.н.з. НОМЕР_1 сірого кольору, в ході якого вилучено сумку чорного кольору «Spooky», всередині якої виявлено предмети зовні схожі на грошові кошти, а саме: купюри номіналом в 500 грн. в кількості 20 упаковок, в кожній по 100 купюр; купюри номіналом по 200 грн. в кількості 3 пачки по 10 упаковок, які скріплені пластиковими браслетами білого кольору, кожна пачка обмотана папером синьо-жовтого кольору з печаткою, а саме: «АТ Альфа-Банк 20 липня 2019 року вул. Велика Васильківська, 100 касир і підпис касира», в кожній упаковці номіналом 200 грн. по 100 аркушів; пачка з купюрами номіналом 100 грн. в якій 10 упаковок, в кожній упаковці по 100 аркушів, скріплені пластиковим браслетом білого кольору та аркушем паперу біло-сірого кольору з печаткою: «АТ Альфа-Банк вул. Велика Васильківська, касир і підпис»; дві пачки купюр номіналом в 50 грн., в кожній пачці по 10 упаковок, в кожній упаковці по 100 аркушів, кожна пачка скріплена пластиковими браслетами та аркушем паперу біло-фіолетового кольору з печаткою синього кольору: «АТ Альфа-Банк 20 липня 2019 року вул. Велика Васильківська, 100 касир і підпис»; блокнот чорного кольору з білими аркушами всередині блокноту з резинкою чорного кольору.

За даними слідства вилучені речі ОСОБА_3 використовував під час вчинення вказаного кримінального правопорушення, вони є речовими доказами у кримінальному провадженні та відповідають критеріям, вказаним у ст. 98 КПК України, оскільки були використані як знаряддя вчинення кримінального правопорушення та зберегли на собі його сліди, у зв`язку з чим слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до наступного висновку.

З матеріалів клопотання слідчого судом встановлено, що проведений огляд автомобіля марки «Opel Astra», д.н.з. НОМЕР_1 сірого кольору, під час якого було виявлено та вилучено сумку чорного кольору «Spooky», у якій виявлено речі, на які слідчий просить накласти арешт, має ознаки такої процесуальної дії як обшук. Проте, ухвали суду про надання дозволу на проведення обшуку суду не надано. Верховний Суд визнавав неприпустимість проведення обшуку під виглядом інших слідчих дій (огляд місця події), зокрема, у Постановах від 07.06.2018 р. (справа № 740/5066/15-к), від 26.02.2019 р. (справа № 266/4000/14-к), від 19.03.2019 р. (справа № 380/157/14-к), оскільки таким чином нівелюються вимоги судового контролю, передбачені ст. 233, ч. 2 ст. 234 КПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 234 КПК України обшук проводиться на підставі ухвали слідчого судді місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Як уже зазначав Верховний Суд у своїх попередніх рішеннях (постанови від 26.02.019 р. у справі № 266/4000/14-к, від 12.02.2019 р. у справі № 159/451/16-к), для з`ясування допустимості доказів, отриманих під час огляду в житлі чи іншому володінні особи, якщо наявність та/або добровільність згоди володільця ставиться стороною під сумнів, суд має виходити із сукупності всіх обставин, що супроводжували цю слідчу дію, враховуючи, але не обмежуючись, наявністю письмового підтвердження такої.

Відповідно до ст. 2 КПК України, одним із завдань кримінального провадження є захист особи від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження.

Згідно зі ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

В судовому засіданні встановлено, що слідчим не надано ухвали суду про надання дозволу на обшук, а відтак, не надано доказів законності проведення слідчої дії з вилучення речей, оформленої протоколом огляду, документів, що підтверджують право володіння, користування чи розпорядження вилученими речами підозрюваними в даному кримінальному провадженню.

Аналізуючи вищезазначені положення КПК України, встановлено, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу.

Враховуючи вищезазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання сторони обвинувачення про арешт майна, відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, підлягає поверненню слідчому для усунення недоліків,

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 171 -172, 309 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_2 , в рамках кримінального провадження № 0003504, від 04.10.2019 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 190 КК України, про арешт майна, - повернути ініціатору для усунення недоліків;

Встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків;

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1