Справа № 462/3124/19
провадження 1-кс/462/2014/19
У Х В А Л А

19 серпня 2019 року м.Львів

Слідчий суддя Залізничного районного суду м.Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у м.Львові скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 на постанову слідчого Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 від 08 серпня 2019 року у кримінальному провадженні № 0001582 про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій,

встановив:

Захисник підозрюваного ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою на постанову слідчого Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 від 08.08.2019 року у кримінальному провадженні № 0001582 про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій. Свою скаргу обґрунтовує тим, що 01.08.2019 року звернувся до слідчого ОСОБА_6 з клопотанням датованим 31.07.2019 року про залучення у даному кримінальному провадженні експерта для проведення судово-балістичної експертизи, однак слідчий 08.08.2019 року відмовив у задоволенні клопотання. Вважає відмову необґрунтованою, а постанову незаконною і просить її скасувати, зобов`язати слідчого залучити у кримінальному провадженні експерта для проведення судово-балістичної експертизи, проведення якої доручити експертам-криміналістам Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз., поставивши для вирішення експертів питання, наведені в клопотанні від 31.07.2019 року.
В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 і захисник ОСОБА_3 скаргу підтримали, покликаючись на мотиви такої, яку просять задовольнити.

Слідчий Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_5 , який входить в групу слідчий у кримінальному провадженні № 0001582, в судовому засіданні проти задоволення скарги заперечив, посилаючись на її безпідставність, оскільки проведення експертизи не має значення для кримінального провадження, а таким чином сторона захисту затягує досудове розслідування, просить в задоволенні скарги відмовити.

Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали скарги, матеріали кримінального провадження № 0001582, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Частиною 1 ст.303 КПК України визначено рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження, серед яких, відповідно п.7 ч.1 ст.303 КПК України передбачено право оскаржити рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій негласних слідчих (розшукових) дій особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

Як встановлено в судовому засіданні, СВ Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001582, внесеному до ЄРДР 14.05.2019 року за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст.296 КК України.

Також встановлено, що 01.08.2019 року захисник підозрюваного у даному провадженні ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 звернувся, в порядку ст.ст. 220, 242, 243 КПК України, до слідчого з клопотанням, датованим 31.07.2019 року, про залучення у даному кримінальному провадженні експерта для проведення судово-балістичної експертизи.

За вимогами ст.220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, постановою слідчого Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 від 08.08.2019 року в задоволенні вказаного клопотання захисника ОСОБА_3 відмовлено.

Аналіз змісту оскаржуваної постанови слідчого дає підстави для висновку, що така є достатньо мотивованою та відповідає критеріям, передбаченим ст.110 КПК України.

Статтею 9 КПК України визначено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього кодексу, інших актів законодавства. Зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

У відповідності до ст.91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню: подія кримінального правопорушення, винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, вид і розмір шкоди, обставини, які впливають на тяжкість кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність, або є підставою закриття кримінального провадження, обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності. Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження. За загальним правилом, визначеним в ч.1 ст.92 КПК України, обов`язок доказування обставин, передбачених ч.1 ст.91 КПК України, покладається на слідчого, прокурора.

Відповідно до ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані, у передбаченому цим кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Згідно ст.93 КПК України сторона захисту, потерпілий здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів. Ініціювання стороною захисту, потерпілим проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу.

Таким чином, захисником підозрюваним до слідчого було подане клопотання про проведення слідчої дії, звернення з клопотанням є правом сторони захисту, передбаченим ст.ст.44, 93, 220 КПК України.

Разом з тим, згідно з ч.5 ст.40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

В свою чергу підстави проведення експертизи і порядок залучення експерта регулюються положеннями ст.ст. 242-244 КПК України.

Так, відповідно до ч.1 ст.242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Статтею 243 КПК України передбачено, що експерт залучається за наявності підстав для проведення експертизи за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження.

Згідно з ч.1 ст.244 КПК України у разі якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, сторони кримінального провадження мають право звернутися з клопотанням про проведення експертизи до слідчого судді.

Відповідно до ч.2 ст.242 КПК України слідчий або прокурор зобов`язані звернутися з клопотанням до слідчого судді для проведення експертизи щодо: 1) встановлення причин смерті; 2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень; 3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності; 4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості; 5) встановлення статевої зрілості потерпілої особи в кримінальних провадженнях щодо злочинів, передбачених статтею 155 Кримінального кодексу України; 6) визначення розміру матеріальних збитків, шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяної кримінальним правопорушенням.

Таким чином, відповідно до зазначених норм у слідчого відсутні повноваження залучати експерта у кримінальному провадженні, про що просить у клопотанні від 31.07.2019 року захисник підозрюваного, що віднесено до повноважень слідчого судді, а також слідчий не зобов`язаний звертатись до слідчого судді з клопотанням про доручення проведення експертизи у випадку заявлення відповідного клопотання стороною захисту, оскільки слідчий є самостійним у своїй процесуальній діяльності і процесуальним законом визначений окремий порядок ініціювання залучення експерта стороною захисту, який не передбачає звернення з клопотанням до слідчого.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Системний аналіз вказаних норм вказує, що з клопотанням про проведення експертизи до слідчого судді може звернутись не лише слідчий, який здійснює досудове розслідування (сторона обвинувачення), а і інша сторона кримінального провадження - сторона захисту. Таким чином, сторона захисту у відповідності до принципу змагальності сторін, має право на самостійне збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань та інше, в тому числі безпосередньо звертатись до слідчого судді, суду з клопотаннями про призначення експертизи, яке повинно відповідати ст.ст. 242-245 КПК України.

За таких обставин, оскільки питання, які має намір сторона захисту з`ясувати за допомогою експертизи, не відповідають ч.2 ст.242 КПК України, слідчий суддя не вбачає підстав для зобов`язання сторони обвинувачення звертатись з клопотанням про призначення експертизи та задоволення скарги, оскільки сторона захисту має право на звернення до слідчого судді з клопотаннями про призначення експертизи.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 303, 304, 306, 307 КПК України,

постановив:

У задоволенні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 на постанову слідчого Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 від 08 серпня 2019 року у кримінальному провадженні №0001582 про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій відмовити.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Слідчий суддя: (підпис)
З оригіналом згідно.
Слідчий суддя: ОСОБА_1