Справа № 212/9288/19
У Х В А Л А

про призначення до судового розгляду

25 листопада 2019 р. м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , потерпілого ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 , розглянувши у підготовчому відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Кривому Розі матеріали кримінального провадження № 0001846 від 19.08.2019 року відносно ОСОБА_6 , у скоєнні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 289 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
В провадження суду надійшло вищевказане кримінальне провадження з обвинувальним актом та з реєстром матеріалів досудового розслідування щодо ОСОБА_6 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 289 КК України.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про призначення справи до судового розгляду та продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 на 60 діб, оскільки ризики передбачені ст. 177 КПК України стосовно обвинуваченого не змінились.
Потерпілий не заперечував проти задоволення клопотання прокурора.
Обвинувачений та його захисник заперечували проти клопотанням прокурора про продовження строку тримання під вартою, просили обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Проти призначення справи до розгляду не заперечували.
Судом встановлено, що ухвалою Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03.10.2019 року обвинуваченому ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про продовження /зміну/ запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачений ст. 177 КПК України, і на які вказує прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам зазначених прокурором.

Стаття 177 КПК передбачає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Зважаючи на викладене, суд все ж приходить до висновку, що обставини, на які посилався слідчий суддя при обранні обвинуваченому запобіжного заходу не змінилися. Жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

При цьому суд зазначає, що сама тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому, не є основною чи безпосередньою підставою для тримання під вартою, а оцінюється в сукупності з наявними ризиками, передбаченими ст. 177 КПК України.

Розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, тобто застосування більш м`яких запобіжних заходів до обвинуваченого на даний час неможливе, ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, не зменшилися.

Обставини особистого життя та соціальної адаптації у суспільстві свідчать про наявність певних ознак нестабільного характеру поведінки обвинуваченого у звичайному житті, що дає підстави стверджувати те, що домашній арешт не забезпечить належних гарантій здатності обвинуваченого самостійно дотримуватись належної процесуальної поведінки без додаткових стимулюючих факторів.

Оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, враховуючи ризик втечі, зумовлений тяжкістю покарання за інкримінованим йому злочином та обґрунтованість підозри, яка встановлена (та не спростована) при застосуванні запобіжного заходу, суд вважає, що на даний час більш м`які запобіжні заходи не будуть достатніми та не забезпечать належної процесуальної поведінки обвинуваченого.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшують ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.

Вирішуючи питання про продовження строків тримання під вартою, суд оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі суспільну небезпечність злочину, який інкримінується обвинуваченому, дані про особу обвинуваченого, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які суд вважає доведеними, виходячи з обставин вчинення злочину, інкримінованого обвинуваченому. Із зазначених підстав суд приходить до висновку про продовження існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які стали підставою для обрання запобіжного заходу та виправдовують тримання особи під вартою.

Застосування більш м`якого запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_6 є недостатнім, оскільки він, обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, і заявлені при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ризики не зменшились.

На час розгляду в суді клопотання прокурора про продовження тримання обвинуваченого під вартою, суд дійшов висновків, що вказані ризики не зменшились та не змінились, з урахуванням даних про особу обвинуваченого, його віку, стану здоров`я, відсутності даних про неможливість подальшого перебування під вартою обвинуваченого, відсутність належних гарантій та підтверджених міцних сімейних, соціальних зв`язків обвинуваченого.

Крім того, суд вважає, що перебування ОСОБА_6 на даній стадії судового розгляду під іншим запобіжним заходом, не пов`язаним з триманням під вартою, надасть обвинуваченому можливість незаконно впливати на осіб, свідків, очевидців у даному кримінальному провадженні.

Такі обставини свідчать, на переконання суду, про існування в подальшому високого ступеню ризику ухилення обвинуваченого ОСОБА_6 від суду, ризику незаконного впливу на свідків та потерпілих.

Крім того, стороною захисту не надано до суду об`єктивних та достовірних відомостей що застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, забезпечить виконання обвинуваченим ОСОБА_6 покладених на нього процесуальних обов`язків та виконання процесуальних рішень.

Таким чином, застосований до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підлягає продовженню.

Судом встановлено, що угоди, передбачені ст. 468 КПК України по вищевказаним кримінальним провадженням не укладались. Підстав для повернення обвинувального акту прокурору, передбачених ст.ст. 468-475 КПК України, та закриття провадження, передбаченого ст. 284 КПК України, для визначення підсудності - не вбачається.
У підготовчому судовому засіданні будь-яких перешкод для призначення справи до судового розгляду не виявлено.
Під час підготовчого судового засідання підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України не встановлено.
При підготовці справи до судового розгляду, судом було встановлено: дату та місце проведення судового розгляду вирішено питання щодо здійснення судового розгляду у відкритому судовому засіданні; клопотань про витребування речей, документів, або виклику додаткових свідків не надійшло.
Заслухавши думку учасників процесу, суд, вважає необхідним призначити кримінальне провадження до розгляду.
Керуючись ст. ст. 61, 314-316, 334, 336, 369 КПК України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у скоєнні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 289 КК України на 60 діб, тобто до 24 січня 2020 року.
У задоволенні усного клоптання обвинуваченого та його захисника про зміну запобіжного заходу - відмовити.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 289 КК України, у відкритому судовому засіданні в одноособовому складі суду на 03 грудня 2019 року о 13-30 годині в залі № 310 Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області (за адресою: м. Кривий Ріг вул. Невська, 3).
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з моменту її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1