справа №176/1085/19
провадження №1-кс/176/680/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 серпня 2019 року Слідчий суддя Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю учасників процесу: особи, що подала клопотання ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Жовті Води, клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:

До Жовтоводського міського суду за вх. 7658/19 від 14 серпня 2019 року надійшло клопотання ОСОБА_3 , в якому він просить скасувати арешт майна: принтера EPSON PHOTO PX 660 в корпусі чорного кольору та системного блоку CROWN в корпусі чорного кольору з вставками червоного кольору спереду, накладений за ухвалою слідчого судді Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 16.05.2019 року.
В обґрунтування клопотання зазначив, що є власником принтера EPSON PHOTO PX 660 в корпусі чорного кольору та системного блоку CROWN в корпусі чорного кольору з вставками червоного кольору спереду, які були у нього вилучені під час обшуку 11 травня 2019 року в період часу з 13 год. 30 хв. до 15 год. 15 хв. в нежитловому приміщенні в АДРЕСА_1 . Оскільки арешт накладався з метою проведення експертиз і експертиза вже проведена, вважає, що на даний момент вже відпала необхідність в утриманні даної техніки.
В судовому засіданні ОСОБА_3 клопотання підтримав в повному обсязі, просив його задовольнити, пославшись на обставини викладені в клопотанні.

Слідчий Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровський області, належним чином повідомлений про день та час розгляду клопотання, в судове засідання не з`явився.

Дослідив матеріали клопотання, підстави наведені в ньому та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до таких висновків.

З матеріалів кримінального провадження слідує, що 03.08.2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення за №0000860 з правовою кваліфікацією за ч.4 ст.358 КК України.

Слідчий Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

Ухвалою слідчого судді від 16.05.2019 року клопотання слідчого було задоволено та накладено арешт на принтер EPSON PHOTO PX 660 в корпусі чорного кольору та системний блок CROWN в корпусі чорного кольору з вставками червоного кольору спередупід час проведення обшуку нежитлового приміщення в АДРЕСА_1 , що мало місце 11.05.2019 року .
Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 Кримінального-процесуального кодексу України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.
При цьому, у відповідності до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу ( ч. 2 ст. 170 КПК України).
Згідно з ч. 2 ст. 167 КПК України,тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Таким чином, можливість накладення арешту на майно, яке відповідає критеріям, визначеним ч. 2 ст. 167, ст. 98 КПК України, закон не пов`язує з наявністю в кримінальному провадженні підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду завдану їх діями, а також спеціальної мети - забезпечення цивільного позову чи можливої конфіскації майна.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07 червня 2007 року у справі «Смирнов проти Росії» висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Судом встановлено, що під час досудового розслідування слідчим проведена низка слідчих дій, зокрема витребовувалась для дослідження значна кількість особових справи з УПСЗН П`ятихатської районної державної адміністрації, виконано декілька доручень щодо допиту представника потерпілої юридичної особи, а також свідків, було отримано тимчасовий доступ до речей та документів, проведено судову комп`ютерно технічну експертизу.

Однак як вбачається із матеріалів кримінального провадження існує наявність достатніх підстав вважати, що вилучене майно, буде мати доказове значення у сукупності з іншими здобутими доказами для з`ясування та встановлення обставин події за цим фактом, оскільки є відносним та допустимим речовим доказом у справі, щодо якого існують підстави вважати, що воно могло бути використане як знаряддя вчинення злочину, які містять на собі сліди чи інші відомості, які можуть потребувати ще в подальшому, у тому числі і експертного дослідження, зокрема проведення судово хімічної експертизи для ідентифікації фарби, яка могла бути використана при виготовленні висновків ЛКК, але не тільки за її хімічним складом, але і за однорідністю цієї фарби, проведення огляду вилученої техніки з метою виявлення слідів фарби чи інших слідів, проведення додаткової комп`ютерно технічної експертизи з метою з`ясування чи мало місце втручання до накопичувачів інформації системного блоку, зокрема жорсткого диску та чи був він змінений, чи мало місце видалення файлів на носіях інформації системного блоку, та чи можливо їх відтворити, якщо вони були видалені.

З`ясування та перевірка вищезазначених та інших обставин у даному кримінальному провадженні, у тому числі для встановлення причетної особи, то за цих обставин слідчий суддя приходить до висновку, що арешт на майно у даному кримінальному провадженні накладений обґрунтовано, та оскільки досудове розслідування по цьому кримінальному провадженню не завершене, то й потреба у скасуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження на цей час не відпала, а тому підстави для скасування арешту майна відсутні.

Враховуючи те, що на даний час потреба у накладенні арешту не відпала, слідчий суддя вважає, що у задоволенні клопотання слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.174 КПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1