КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №552/4971/19
Провадження № 1-кп/552/320/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.09.2019 Колегія суддів Київського районного суду м. Полтави в складі:
головуючого - судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
за участю секретаря ОСОБА_4
прокурора ОСОБА_5
захисників ОСОБА_6
обвинуваченого ОСОБА_7

розглянувши у підготовчому судовому засіданні матеріали кримінального провадження № 0000409 від 26.08.2016 за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 355, ч.4 ст. 189, ч.3, ч.4 ст. 187 КК України, ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 187 КК України,
В С Т А Н О В И Л А:

До Київського районного суду м. Полтави надійшли матеріали кримінального провадження № 0000409 від 26.08.2016 за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 355, ч.4 ст. 189, ч.3, ч.4 ст. 187 КК України, ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 187 КК України.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, які були встановлені при обранні Октябрським районним судом м. Полтави ОСОБА_7 вказаного запобіжного заходу на досудовому слідстві, що знайшло своє підтвердження і під час розгляду апеляційної скарги на зазначене рішення, а саме: обвинувачений ОСОБА_7 може незаконно впливати на потерпілих та свідків, які на даний час не допитані у суді, вчинити інші кримінальні правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а особливо ОСОБА_7 у повній мірі підтвердив, що здатний переховуватись від слідства та суду, перебуваючи до цього у розшуку понад 3 роки. ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні у складі організованої групи розбійного нападу, поєднаного з проникненням у житло потерпілого ОСОБА_9 та заволодіння майном останнього у великих розмірах, вимагання коштів та майна у потерпілого ОСОБА_10 , примушування до виконання цивільно-правових зобов`язань потерпілих ОСОБА_11 і ОСОБА_12 , а також у вчиненні за попередньою змовою групою осіб розбійного нападу, поєднаного з проникненням у житло потерпілих ОСОБА_13 та ОСОБА_14 .

За скоєння вказаних злочинів передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років із конфіскацією майна. Необхідно також врахувати характер протиправних дій, які інкримінуються ОСОБА_7 , які вчинялися із застосуванням насильства відносно потерпілих, і потягли за собою позбавлення майна, грошових коштів потерпілих та спричинення останнім значного фізичного болю та моральних страждань.

Колегія суддів, заслухавши думку обвинуваченого ОСОБА_7 та його захисника, які проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечили, приходить до наступного.

Згідно ч.3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.

Однак, рішенням Конституційного Суду України від 23.11.2017р. (справа № 1-28/2017), положення третього речення ч.3 ст. 315 Кримінального процесуального кодексу України визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним). В згаданому рішенні зазначено, що під час судового провадження у суді першої інстанції (проведення підготовчого судового засідання та судового розгляду) прокурор як сторона обвинувачення має обов`язок підтримувати публічне обвинувачення у суді, доводити винуватість особи та необхідність продовження запобіжного заходу шляхом подання відповідних клопотань щодо цього продовження. Конституційний Суд України виходить з того, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване ч.1 статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Метою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_7 є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання: впливати на потерпілих та свідків в кримінальному провадженні; спробам переховуватися від суду з метою уникнення відповідальності; продовжувати вчиняти кримінальні правопорушення; іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, оскільки останній обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину та тривалий час переховувався від органів досудового слідства, протиправні дії, які інкримінуються ОСОБА_7 , вчинялися із застосуванням насильства відносно потерпілих, і потягли за собою позбавлення майна, грошових коштів потерпілих та спричинення останнім значного фізичного болю та моральних страждань, останній є особою суспільно небезпечною, яка перебуваючи на свободі може продовжити злочинну діяльність та ухилятись від явки до суду.

При цьому відповідно до п.1 ч.4 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.ст. 177, 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування, а тому колегія суддів приходить до висновку, про відсутність підстав визначення застави із врахуванням конкретних обставин справи.

Застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є найбільш прийнятним, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи не здатні усунути вищезазначені ризики, а тому клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 177, 181, 183, 315, 372 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Клопотання прокурора задовольнити.

Обрати ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с.Копили, Полтавського району, Полтавської області, зареєстрованому за адресою АДРЕСА_1 , міру запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 діб до 04.11.2019, без визначення розміру застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Київський районний суд м. Полтава протягом 7 днів.

Головуючий ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3