Справа № 202/6723/19
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А
02 жовтня 2019 року м. Дніпро
Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, погодженим із прокурором, в якому просить накласти арешт на автомобіль «Opel Vectra» з польським реєстраційним номером НОМЕР_1 , який відповідно польського свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 , належить «KOZLOWSKI WOJCIECH ZYGMUNT» (мовою оригіналу), з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування.
В обґрунтування свого клопотання слідчий посилається на те, що 28.09.2019 року ОСОБА_5 , керуючи автомобілем «Opel Vectra» з польським реєстраційним номером НОМЕР_1 по вулиці Набережній Заводській у м. Дніпрі, не впорався з керуванням та допустив зіткнення з електроопорою № 233. В результаті ДТП водій помер на місці події, а пасажир ОСОБА_6 в тяжкому стані доставлена до лікарні.
Під час проведення огляду місця події був вилучений автомобіль «Opel Vectra» з польським реєстраційним номером НОМЕР_1 , який зберіг на собі сліди кримінального правопорушення, містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому відповідно до ст. 98 КПК України має значення речового доказу.
Автомобіль «Opel Vectra» з польським реєстраційним номером НОМЕР_1 відповідно до польського свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу належить «KOZLOWSKI WOJCIECH ZYGMUNT» (мовою оригіналу).
Слідчий вказує, що з метою запобігання приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі транспортного засобу автомобіля «Opel Vectra» з польським реєстраційним номером НОМЕР_1 , який визнаний речовим доказом та необхідний для проведення судових експертиз, виникла потреба в накладенні на нього арешту відповідно до ст. 170 КПК України.
В судове засідання слідчий не з`явився, у зв`язку з чим суд розглядає клопотання в його відсутність.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного:
Слідчим суддею встановлено, що 28.09.2019 року до ЄРДР були внесені відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 286 КК України за №0000780.
Як вбачається з матеріалів клопотання, під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди був вилучений автомобіль «Opel Vectra» з польським реєстраційним номером НОМЕР_1 , який зберіг на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з матеріалами клопотання власником вилученого автомобіля є «KOZLOWSKI WOJCIECH ZYGMUNT» (мовою оригіналу). Фактично даний транспортний засіб знаходився у користуванні ОСОБА_5 .
За змістом частини першої статті 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з пунктом 1 частини другої статті 170 КПК арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (частина 3 статті 170 КПК).
Так, за приписами статті 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
При цьому згідно статті 131 КПК заходи забезпечення кримінального провадження, до яких у тому числі належить арешт майна, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Статтею 173 КПК визначено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Згідно з частиною другою статті 173 КПК при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна (частина четверта статті 170 КПК).
Відповідно до частини 11 статті 170 КПК заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Слідчий суддя вважає доведеним, що був вчинений злочин і наявні обґрунтовані підстави вважати, що вилучений транспортний засіб є доказом такого злочину, відповідає критеріям, визначеним статтею 98 КПК України, оскільки зберіг на собі його сліди, містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, зокрема за допомогою експертних досліджень.
У той же час існує загроза перетворення, відчуження, передання іншим особам даного транспортного засобу, оскільки на сьогодні не проведені всі необхідні слідчі дії та експертні дослідження транспортного засобу, а власник транспортного засобу вправі розпоряджатися ним на власний розсуд, у тому числі його відчужити чи передати іншим особам.
Отже, матеріали клопотання слідчого доводять наявність правових підстав для накладення арешту на автомобіль «Opel Vectra» з польським реєстраційним номером НОМЕР_1 , який визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні.
На переконання слідчого судді, на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та інтереси власника майна та не матиме тяжких наслідків, оскільки для проведення експертних досліджень безпосередньо потрібен вказаний транспортний засіб та арешт майна є тимчасовим заходом.
Тому з метою забезпечення кримінального провадження та запобігання перетворенню чи відчуженню автомобіля «Opel Vectra» з польським реєстраційним номером НОМЕР_1 , яким на момент ДТП керував ОСОБА_5 , на нього необхідно накласти арешт шляхом заборони його відчуження, розпорядження та використання.
Керуючись ст. ст. 110, 131-132, 170-173, 369-372 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого задовольнити.
Накласти арешт на автомобіль «Opel Vectra» з польським реєстраційним номером НОМЕР_1 шляхом заборони його відчуження, розпорядження та використання.
Роз`яснити, що відповідно до частини 1 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.
Слідчий суддя ОСОБА_1