справа №274/5106/19
провадження № 1-кс/0274/1448/19
У Х В А Л А

про арешт майна

"16" серпня 2019 р. м. Бердичів

Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Бердичеві клопотання слідчого СВ Бердичівського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Бердичівської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , по кримінальному провадженню № 0000924 від 15.08.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, про арешт майна,-

В с т а н о в и в:

Згідно поданого клопотання, слідчий просить накласти арешт на два дерев`яні ящики, розмірами 17*11*47 см., дві банки з-під підшивачів, 20 корпусів від гранат Ф-1, 17 корпусів від гранат РГД-5, 38 предметів зовні схожих на підшивачі типу УЗРГМ.

В обґрунтування клопотання слідчий вказав, що 14.08.2019 о 12.53 год. у лісових насадженнях, що неподалік в/ч НОМЕР_1 , по АДРЕСА_1 , виявлено два ящика в предметами ззовні схожими на корпуси гранат РГД-5, Ф-1 та підривачі до них.

Відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесено 15.08.2019 до ЄРДР за №0000924 за правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 263 КК України.

В ході проведення досудового розслідування, було проведено огляд місця події, що проводився неподалік військової частини НОМЕР_1 по АДРЕСА_1 , в копаній ямі виявлено два дерев`яних ящика розмірами 17*11*47 см., всередині кожного з яких знаходяться по дві банки з-під підшивачів, 20 корпусів від гранат Ф-1, 17 корпусів від гранат РГД-5, 38 предметів зовні схожих на підшивачі типу УЗРГМ.

В ході проведення оперативних дій на місці події встановити яким чином та за яких обставин вказані речі потрапили до місця їх виявлення не вдалося.

Слідчий зазначає, що відповідно до вимог ст.ст.167-168 КПК України вилучене вказане вище майно являється тимчасово вилученим. Відповідно до ст. 98 КПК України вказане майно являється речовим доказом.

Слідчий СВ Бердичівського ВП ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, на адресу суду скерував письмову заяву про розгляд справи у його відсутності. Клопотання підтримує в повному обсязі.

Як передбачено ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, за участю слідчого та /або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши клопотання та додані до нього докази, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання з таких підстав.

З матеріалів, доданих до клопотання, вбачається, що слідчим відділом Бердичівського ВП ГУ НП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000924 від 15.08.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

Судом встановлено, що згідно протоколу огляду місця події від 14.08.2019, два дерев`яні ящики, розмірами 17*11*47 см., дві банки з-під підшивачів, 20 корпусів від гранат Ф-1, 17 корпусів від гранат РГД-5, 38 предметів зовні схожих на підшивачі типу УЗРГМ, були упаковані згідно правил пакування речових доказів та вилучені до Бердичівського відділу поліції.

Отже, існують достатні підстави вважати, що вилучені під час огляду місця події речі є доказом злочину.

Тому постановою слідчого СВ Бердичівського ВП ОСОБА_5 від 15.08.2019 виявлені та вилучені під час огляду місця події від 14.08.2019 речі визнано речовим доказом по кримінальному провадженню № 0000924 від 15.08.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КПК України.

Відповідно до частин першої та другої статті 131 КПК України, захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження являється арешт майна.

Згідно частини першої статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є зокрема доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна, окрім іншого, допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані, як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та ( або) зберігли на собі його сліди.

Судом встановлено, що виявлені та вилучені під час огляду місця події від 14.08.2019 року речі мають значення у кримінальному провадженні в якості речового доказу, та які були вилучені з метою їх збереження, можливості уникнення їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Крім того, відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Отже, враховуючи вищевикладене, існують достатні підстави вважати, що вищеописані речі є речовими доказами злочину, а тому з метою забезпечення належного їх зберігання, призначення ряду судових експертиз, а також проведення ряду інших слідчих дій виникла необхідність у накладенні на них арешту, тому слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання слідчого про арешт майна підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 131, 132, 170 - 173 КПК України, слідчий суддя,-

У х в а л и в:

Клопотання старшого слідчого СВ Бердичівського відділу поліції ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на два дерев`яні ящики, розмірами 17*11*47 см., дві банки з-під підшивачів, 20 корпусів від гранат Ф-1, 17 корпусів від гранат РГД-5, 38 предметів зовні схожих на підшивачі типу УЗРГМ..

Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Бердичівського ВП ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_3 ..

Визначити місцем зберігання арештованого майна: Бердичівський ВП ГУ НП в Житомирській області.

Арешт може бути скасований слідчим суддею в порядку, передбаченому частиною першою статті 174 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1