пр. № 1-кс/759/4532/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 липня 2019 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі: ОСОБА_2 за участі прокурора Київської місцевої прокуратури №8 ОСОБА_3 слідчого Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 розглянувши в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003537 від 18.05.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Хмільник Вінницької області, українки, громадянки України, з середньою освітою, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ; проживаюча за адресою: АДРЕСА_2 ; раніше не судима, 23.07.2019 року повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.,-

В С Т А Н О В И В:

23.07.2019 року до слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 , яке погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 внесеного в рамках кримінального правопорушення № 0003537 від 18.05.2019, строком на 60 діб.

Клопотання обґрунтовується тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 17.05.2019 приблизно о 19год. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись за адресою: м.Київ, вул. Булаховського, 28 нанесла умисне тяжке тілесне ушкодження, неповнолітній ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Так, ОСОБА_5 17.05.2019 приблизно о 19год знаходячись біля під`їзду №1 буд. АДРЕСА_3 , побачила неповнолітню ОСОБА_7 , яка стала виходити з під`їзду даного будинку.

В подальшому ОСОБА_5 вчинила з неповнолітньою ОСОБА_7 словесний конфлікт, в ході якого ОСОБА_5 , відчувши до ОСОБА_7 раптово виниклу особисту неприязнь, взяла до своєї правої руки невстановлений гострий предмет, та нанесла ним один удар в область правого ока неповнолітній ОСОБА_7 , заподіявши останній, згідно висновка експерта №042-1194-2019 від 12.07.2019 тілесне ушкодження у вигляді відкритої травми лівого ока у вигляді проникаючого поранення очного яблука з ушкодженням склеральної, судинної оболонок та сітківки, крововиливу в скловидне тіло, яке відноситься до тяжкого тілесного ушкодження.

23.07.2019 року в даному у кримінальному провадженні слідчим Святошинського УП ГУНП у м. Києві за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого злочину, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: а саме:

- протоколом допиту неповнолітньої потерпілої ОСОБА_7 , в якій остання зазначила, що 17.05.2019 приблизно о 19год вийшовши з під`їзду буд. АДРЕСА_3 , до неї підбігла сусідка з кв.29 даного будинку на ім`я ОСОБА_8 , яка нічого не пояснюючи, нанесла неповнолітній ОСОБА_7 один удар кулаком своєї правої руки, в область лівого ока, від якого у ОСОБА_7 з лівого ока потекла кров;.

-протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю неповнолітньої ОСОБА_7 , в якому ОСОБА_7 серед чотирьох роздрукованих та прошитих нитками фотознімків осіб жіночої статі, під фотознімком номер два впізнала ту саме сусідку на ім`я ОСОБА_8 , яка 17.05.2019 умисно нанесла їй удар кулаком своєї правої руки, в область лівого ока;

- протоколом додаткового допиту неповнолітньої потерпілої ОСОБА_7 , в якому ОСОБА_7 стало відомо, що даною сусідкою, яку вона впізнала у протоколі пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, виявилась ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1

- протоколом проведення слідчого експерименту з неповнолітньою потерпілою ОСОБА_7 , на якому вказана потерпіла особа показала механізм нанесення їй тілесних ушкоджень ОСОБА_5

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка у своїх показаннях зазначила, що 17.05.2019 у вечірній час доби, знаходячись на лавці у дворі біля під`їзду буд. АДРЕСА_3 , вона побачила сусідку з кв. АДРЕСА_4 на ім`я ОСОБА_8 , яка тримала у своїй правій руці стиснутій в кулак, гострий предмет. В подальшому як зазначила ОСОБА_9 , сусідка з кв.29 на ім`я ОСОБА_8 вдарила її неповнолітню онуку ОСОБА_7 гострим предметом, який тримала у своїй правій руці, в ліве око ОСОБА_7

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_9 - ОСОБА_10 , в якому вказаний свідок серед чотирьох роздрукованих та прошитих нитками фотознімків осіб жіночої статі, під фотознімком номер чотири впізнала сусідку з кв.29 на ім`я ОСОБА_8 , яка 17.05.2019 гострим предметом, який тримала у своїй правій руці, умисно нанесла тілесні ушкодження її неповнолітній онуці ОСОБА_7 , в область лівого ока;

- протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_9 , в якому зазначила, що даною сусідкою, яку вона впізнала у протоколі пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, виявилась ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка у своїх показаннях зазначила, що 17.05.2019 ввечері до неї зателефонувала неповнолітня онука ОСОБА_7 і повідомила про те, що на неї був здійснений напад зі сторони сусідки з кв. АДРЕСА_4 на ім`я ОСОБА_8 , яка якимось гострим предметом вдарила ОСОБА_12 в ліве око, біля під`їзду у дворі буд. АДРЕСА_3 . В подальшому того ж дня, як пояснила ОСОБА_11 , прибувши до місцезнаходження магазину «Сільпо» по вул..Підлісній 1 в м.Києві (до адреси, яку в телефонному режимі зазначила неповнолітня ОСОБА_7 ), де побачила ОСОБА_5 , яка розповіла, що вдарила ОСОБА_7 загостреною шпилькою біля під`їзду буд. АДРЕСА_3 .
- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_13 , в якому вказаний свідок серед чотирьох роздрукованих та прошитих нитками фотознімків осіб жіночої статі, під фотознімком номер три впізнала сусідку з кв.29 на ім`я ОСОБА_8 , яку вона побачила 17.05.2019 біля під`їзду у дворі буд. АДРЕСА_3 , та яка розповіла, що вдарила ОСОБА_7 загостреною шпилькою біля під`їзду даного будинку;.
протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_11 , в якому вона зазначила, що даною сусідкою, яку вона впізнала у протоколі пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, виявилась ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;
-протоколом допиту свідка ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка у своїх показаннях зазначила, що 17.05.2019 приблизно о 19год підходячидо під`їзду №1 буд. АДРЕСА_3 , вона побачила сусідку з кв. АДРЕСА_4 ОСОБА_15 та мешканку кв.25 неповнолітню ОСОБА_16 Між вказаними особами виник конфлікт, в результаті якого ОСОБА_17 взяла до своєї правої руки гострий предмет, схожий на булавку, та вдарила нею в ліве око неповнолітній ОСОБА_7 . Від удару у ОСОБА_12 потекла кров.
- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю

свідка ОСОБА_14 , в якому свідок серед чотирьох роздрукованих та прошитих нитками фотознімків осіб жіночої статі, під фотознімком номер один впізнала сусідку з кв.29 ОСОБА_15 , яка 17.05.2019 приблизно о 19год. біля під`їзду №1 буд. АДРЕСА_3 , гострим предметом, умисно нанесла тілесні ушкодження в область лівого ока неповнолітній ОСОБА_7 ;
-протоколом допиту свідка ОСОБА_14 в якому зазначила, що даною сусідкою, яку вона впізнала у протоколі пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, виявилась ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

-протоколом проведення слідчого експерименту зі свідком ОСОБА_14 , на якому свідок показала механізм нанесення ОСОБА_5 тілесних ушкоджень неповнолітній ОСОБА_7 та продемонструвала місце вчинення даного кримінального правопорушення, яке мало місце 17.05.2019 біля під`їзду №1 буд. АДРЕСА_3 ;
- висновком експерта №042-1194-2019 від 12.07.2019 згідно якого дані судово-медичного обстеження та наданої медичної документації свідчать про те, що при зверненні за медичною допомогою 18.05.2019 о 15:15год. у гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мала місце:відкрита травма лівого ока у вигляді проникаючого поранення очного яблука з ушкодженням склеральної, судинної оболонок та сітківки, крововиливу в скловидне тіло. Вказане поранення очного яблука без надання своєчасної медичної спеціалізованої медичної допомоги призвело б до втрати функції (зору) або самого органу (ока). Відкрита травма лівого ока у ОСОБА_7 за ступенем тяжкості, відноситься до тяжкого тілесного ушкодження (за критерієм стійкої втрати загальної працездатності).
- іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Тим самим, встановлена достатність доказів для підозри ОСОБА_5 , у вчиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

На підставі наведеного просив клопотання задовольнити.

В судовому засіданні прокурор вимоги даного клопотання підтримав та просив його задовольнити, вказуючи, що стосовно підозрюваної існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме: зазначив, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років; може впливати на потерпілого та свідків кримінального провадження, перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, а також продовжити вчинити інші злочини.

Підозрювана ОСОБА_5 , в судовому засіданні просила відмовити у задоволенні клопотання, просила обрати міру запобіжного заходу не пов`язану з позбавленням волі.

Слідчий суддя, заслухавши доводи учасників кримінального провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали та докази, дійшов наступних висновків.

Частиною першою статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до п 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як:до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи, на судовий розгляд упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.

При цьому, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильності кваліфікації дій ОСОБА_5 приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, що долучені прокурором у судовому засіданні.

Обираючи ОСОБА_5 запобіжний захід, слідчий суддя враховує наявність обгрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121 КК України, що підтверджується наданими до клопотання доказами, вважаючи їх належними і допустимими, тяжкість злочину та особу підозрюваної, яка раніше не судима, враховує наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, з високим ступенем ймовірності того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, можливість вчинення ним іншого кримінального правопорушення, що може бути перешкодою встановленню істини у справі, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні та враховуючи, що прокурор не довів, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам а також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить проте, що рішення суду повинно забезпечувати не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, вважає обрати міру запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.

Відповідно до ст.194 КПК України Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:1) наявність обгрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.2. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.3. Слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.4. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обгрунтування клопотання.5. Якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеногоі органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме: 1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом;5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом;6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності;7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання;8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;9) носити електронний засіб контролю.6. Обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.7. До підозрюваного, обвинуваченого у вчиненні злочину, за який передбачено основне покарання у виді штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, може бути застосовано запобіжний захід лише у вигляді застави або тримання під вартою у випадках та в порядку, передбачених цією главою.
Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Керуючись ст. ст. 40, 131, 132, 176 178, 182-184, 194 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:
Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Хмільник Вінницької області, українки, громадянки України, з середньою освітою, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ; проживаюча за адресою: АДРЕСА_2 ; раніше не судима - запобіжний захід у вигляді цілодобого домашнього арешту строком на два місяці.

На підставі ст. 194 КПК України покласти на підозрювану ОСОБА_5 , наступні обов`язки : 1) прибувати до Святошинского УП ГУ НП в м. Києві до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; 2) не відлучатися з адреси місця реєстрації: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом; 5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом; 8) здати на зберігання до Святошинского УП ГУ НП в м. Києві паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну
Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що відповідно до ст. 139 КПК України, якщо підозрюваний, щодо якого здійснюється провадження, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних.
Виконання ухвали доручити органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного, відповідно до ст.181 КПК України.

Контроль за виконанням обраного запобіжного заходу покласти на органи внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваної ОСОБА_5 .

Строк дії ухвали до 20.09.2019 року та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ:

Копію цієї ухвали вручено 23.07.2019 року

о «__» год. «__» хв.

Одночасно роз`яснено порядок її оскарження.

підозрювана ___________________