У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ "30" листопада 2018 р.
Слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, українця, з неповною вищою освітою, одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину, яка потребує постійного догляду, працюючого на посаді охоронця, ТОВ «Нафта сіті», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не судимого, -

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України,-
В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся до суду в межах кримінального провадження № 0010927 від 28.11.2018 р. із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 .

Клопотання мотивоване тим, що у невстановлений досудовим слідством час та місці ОСОБА_6 , зустрівся з невстановленою досудовим слідством особою, яка запропонувала останньому прийняти участь у незаконному заволодінні чужим майном, та грошовими коштами добросовісних набувачів майна, а саме квартири за адресою АДРЕСА_3 , повідомивши останньому, що він виконуватиме відведену йому роль брокера під час укладення договору купівлі-продажу квартири та буде проводити супроводження укладення даного договору. Разом з тим невстановлена досудовим слідством особа надала ОСОБА_6 пакет підроблених документів на право власності на квартиру за адресою АДРЕСА_3 .

ОСОБА_6 , маючи на меті конспірацію своїх злочинних, та боячись викриття з боку потенційних покупців зазначеної квартири, не повідомляючи про свої злочинні плани та усвідомленість про правомочності на розпорядження вказаним майном з боку ОСОБА_7 , який вступав в ролі власника зазначеного майна, залучив до вчинення даного злочину ОСОБА_8 , якому доручив розмістити оголошення про продаж зазначеної квартири та підшукати потенційних покупців на вказану квартири.

ОСОБА_8 , який не був поставний до відома про злочинні плани невстановлених досудовим слідством осіб та ОСОБА_7 , шляхом розміщення оголошення про продаж квартири в мережі інтернет, розмістив оголошення про продаж квартири за адресою АДРЕСА_3 , та почав підшуковувати покупців та проводити показ зазначеної квартири. Таким чином на вказане оголошення відгукнувся ОСОБА_9 , який після здійсненого перегляду квартири висловив бажання її придбати.
Разом з тим в ході підготовки до реалізації зазначеної квартири, ОСОБА_8 , знайшов потенційних покупців, які заявили, що серед документів , як мають бути подані під час укладення договору купівлі-продажу квартири не вистачає відповіді Київського міського БТІ про реєстрацію права власності. В цей же час, а саме 01.11.2018 року ОСОБА_8 отримав у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_10 письмовий запит до КМБІТ, щодо реєстрації права власності на квартиру за адресою АДРЕСА_3 , який передав ОСОБА_11 , який повідомив, що самостійно звернеться до КМБТІ з метою отримання відповідної довідки. В свою чергу ОСОБА_11 , усвідомлюючи той факт, що у відповіді КМБТІ не буде підтверджено факт переходу права власності на квартиру за адресою АДРЕСА_3 він ОСОБА_12 , до ОСОБА_7 , так як даний правочин ніколи не вчинявся, не став подавати вказаний запит до КМБТІ, та повідомив ОСОБА_8 , щоб той шукав інших покупців на зазначену квартиру.
Отримавши попередню згоду на придбання квартири ОСОБА_9 , ОСОБА_8 домовився з приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_13 про те, що укладення зазначеної угоди буде проведено 28.11.2018 року в її офісі.
В подальшому, 27.11.2018 року невстановлена досудовим слідством особа, діючи єдиним умислом, та продовжуючи реалізацію плану заволодіння грошовими коштами добросовісних набувачів, в ході телефонної розмови повідомив ОСОБА_7 , що укладення угоди, щодо відчуження квартири заплановано на 10 годину 00 хвилин 28.11.2018 року тому у визначений час останньому потрібно буде проїхати до офісу приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_14 за адресою: АДРЕСА_4 .

Після чого, 28.11.2018 року у визначений час ОСОБА_7 та невстановлена досудовим слідством особа прибули до офісу приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_14 за адресою: АДРЕСА_4 , де невстановлена досудовим слідством особа, познайомила ОСОБА_7 з ОСОБА_6 , який також надав свою згоду на участь у вчиненні даного злочину, та мав виконувати відведену йому роль брокера з боку продавця квартири. Цього самого дня, перед укладення угоди, ОСОБА_6 повідомив, ОСОБА_7 , що всі розмови з нотаріусом, покупцем буде проводити особисто він. Після чого, о 10 годині 00 хвилин, перед входом до приміщення офісу приватного нотаріуса ОСОБА_14 , ОСОБА_6 передав ОСОБА_7 , який мав виконувати відведену йому роль власника відчужуваної квартири, пакет документів на право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_3 що стала об`єктом злочинного посягання. Крім того, ОСОБА_6 згідно відведеної йому ролі мав отримати грошові кошти від покупця, для подальшої передачі та розподілу між всіма учасниками даного злочину

Того ж дня, 28.11.2018, ОСОБА_7 , виконуючи вказівки ОСОБА_6 передав нотаріусу ОСОБА_14 , завідомо підроблені документи необхідні для укладення договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_5 .

Продовжуючи свої злочинні дії, спрямовані на заволодіння грошовими коштами в особливо великому розмірі, що належали ОСОБА_9 , ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , дочекались доки нотаріус перевірить документи, чим продовжили вводити в оману покупця ОСОБА_9 та нотаріуса ОСОБА_14 щодо наявних у ОСОБА_7 законних прав на відчуження квартири. У присутності нотаріуса ОСОБА_14 , ОСОБА_7 спільно з ОСОБА_6 , отримали від ОСОБА_9 остаточну згоду щодо придбання квартири. Разом з тим ОСОБА_11 запевнив покупця, що квартира та правомочності власника ним перевірені особисто .
У подальшому нотаріусом ОСОБА_14 було посвідчено договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_5 , який зареєстровано в реєстрі за № 5060, який надано сторонам для підписання.

Після чого сторони перейшли до розрахунків за вказаним договором, а саме ОСОБА_9 мав передати грошові кошти в сумі 24 000 доларів США, проте в цей час а саме о 11 годині 10 хвилин 28.11.2018 року ОСОБА_7 , ОСОБА_6 були затримані працівниками поліції при спробі отримати грошові кошти від продажу зазначеної квартири, відповідно вони виконали всі дії, які вони вважали за необхідне за доведення злочину до кінця, але злочин не було закінчено з причин, які не залежали від їх волі.
У клопотанні ставиться питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у зв`язку з тим, що підозрюваний вчинив кримінальне правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких та за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі у зв`язку з чим може переховуватись від органів досудового розслідування а також вчинити інше правопорушення, та враховуючи те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам.

В судовому засіданні підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання та просили обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

При цьому просили врахувати, що у підозрюваного на утриманні перебуває малолітня дитина, яка потребує постійного догляду, також у підозрюваного є постійне місце проживання, офіційно працює, характеризується позитивно, на підтвердження чого надали характеризуючі документи.

Дослідивши матеріали кримінального провадження (оригінали документів), заслухавши думку прокурора, який навів наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, думку підозрюваного та його захисника, які заперечували проти задоволення клопотання, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання є обґрунтованим, оскільки з наявних матеріалів вбачається, що існує обґрунтована підозра у вчинені ОСОБА_6 кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, оскільки ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

Також, може вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно вплинути на свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тому жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти зазначеним ризикам.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах дані у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Ионкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_6 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_6 підозри.

Отже, дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_6 , чогось очевидно необгрунтованого чи недопустимого не встановив.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного кримінального правопорушення; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила кримінальне правопорушення; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Суд при обранні запобіжного заходу враховує обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме, тяжкість покарання, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного, майновий стан.

При обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя визначає розмір застави згідно ч.5 ст.182 КПК України, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу.

Відповідно до п. 3 ч.5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, - від 80 до 300 розмірів мінімальної заробітної плати.

Однак, у виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує від 80 до 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Враховуючи вищенаведене, обставини інкримінованого кримінального правопорушення підозрюваному, суму завданого збитку від злочину, ставлення підозрюваного до вчиненого, його соціальні зв`язки, особу підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне у даному конкретному випадку застосувати розмір застави, який перевищує максимальний розмір застави.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 177, 182, 183, 184, 185 193-196 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Київський СІЗО» Міністерства Юстиції України на 60 днів до 26 січня 2019 року.

Визначити розмір застави для забезпечення виконання ОСОБА_6 процесуальних обов`язків у кримінальному провадженні 600 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб що становить на момент винесення ухвали 1 057 200 грн.
Застава може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок ТУДСАУ, , МФО - 820172, банк: Державна казначейська служба України в м. Києві, р/р - 2089).
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_6 у разі внесення застави наступні обов`язки:
-прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;
-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
-утримуватися від спілкування з особами, визначеними слідчим у провадженні.
Визначити 2-х місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення
застави, з дня внесення застави.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок ТУДСАУ, має бути наданий уповноваженій службовій особі ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства Юстиції України.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджую внесення застави, уповноважена службова особа ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства Юстиції України негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_6 з-під варти та повідомити письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_6 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її
проголошення, а підозрюваним у той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя