Справа № 646/1888/18
№ провадження 1-кс/646/911/2019
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11.02.19 року м. Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , перевіривши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, -

в с т а н о в и в:

До слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна звернулась ОСОБА_2 , посилаючись на те, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 14.02.2017 р. у кримінальному провадженні № 0002917 від 18.10.2016 р. накладено арешт на нерухоме майно - земельну ділянку, розташовану на території Печенізького району Харківської області. В обґрунтування клопотання зазначила, що вона не є службовою особою, їй не вручались повідомлення про підозри або обвинувальні акти у жодному кримінальному провадженні, на території земельної ділянки не відбувалось жодних подій, щодо яких вносилися відомості до ЄРДР, на її території не проводилося жодних процесуальних дій, передбачених КПК України. Зазначена земельна ділянка не може бути речовим доказом, у визначенні встановленому ст. 98 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Проте, з наданих суду матеріалів не можливо встановити, що особа, яка заявила клопотання про скасування арешту майна, була відсутня під час розгляду клопотання про його арешт, оскільки ніяких доказів, а насамперед і судового рішення, на підставі якого було накладено арешт, суду не надано.

Крім того, в матеріалах клопотання відсутні відомості про особу, за клопотанням якої було накладено арешт на майно, та яку необхідно повідомити про час та місце розгляду справи, не зазначено, чи закінчено досудове розслідування у кримінальному провадженні.
Також, відповідно до вимог кримінально-процесуального законодавства клопотання про скасування арешту під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Враховуючи вищевикладене, зазначені обставини перешкоджають призначенню клопотання та розгляду у відповідності до правил, визначених ст. 174 КПК України, у зв`язку з чим клопотання підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст. ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1