Справа № 646/696/19
№ провадження 1-кс/646/920/2019
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06.02.19року м.Харків
Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засіданя ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУ НП у Харківській області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000119 від 12.01.2019, за ознаками складу кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.185 КК України, -

в с т а н о в и в:

Слідчим подано до суду відповідне клопотання, в обґрунтування якого зазначено, що слідчим відділом Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000119 від 12.01.2019, за ознаками складу кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.185 КК України. В ході досудового розслідування встановлено, що 11.01.2019 близько 17 год. невідома особа, шляхом вільного доступу, здійснила крадіжку мобільного телефону ТМ «NEFFOS» з прилавку магазину «Продукти», розташованого за адресою: м. Харків, вул. Молочна, 20, який належить ОСОБА_4 . В якості потерпілого допитано ОСОБА_4 , яка повідомила, що 11.01.2019 близько 17 год. у приміщенні магазину розташованого за адресою: м. Харків, вул. Молочна, 20, де остання здійснює підприємницьку діяльність о 17 год. остання відчинила магазин, та до неї відразу зайшли двоє невідомих чоловіки, які замовили пиво. Коли остання видавала замовлення, то на хвилину повернулась спиною до прилавку, та видавши пиво, вказані чоловіки розрахувались та пішли. Через невеликий проміжок часу ОСОБА_4 помітила зникнення свого мобільного телефону ТМ «NEFFOS», Model: ТР706А сірого кольору з ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 . В якості свідка був допитаний ОСОБА_5 , який пояснив, що цей мобільний телефон йому придбала дружина у невідомого чоловіка на вулиці. Та коли останній дізнався що вказаний мобільний телефон крадений то вирішив добровільно видати його. 02.02.2019 року слідчим було проведено огляд за адресою: АДРЕСА_1 в ході якого у ОСОБА_5 вилучено це майно.Слідчий зазначає, що з метою швидкого, повного та неупередженого розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а також враховуючи, що вилучені речі зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та є його предметом, а також вказане майно буде використано у кримінальному провадженні в якості речових доказів, виникла необхідність в накладенні арешту на вказане майно.
Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явились, слідчий подав заяву в якій просив клопотання задовольнити та розглянути за його відсутності.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.
Дослідивши клопотання й додані матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.
В провадженні СВ Основ`янського ВП ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000119 від 12.01.2019, за ознаками складу кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.185 КК України. Доводи клопотання підтверджуються протоколом огляду від 02.02.2019 року. протоколом допиту потерпілого, свідка.

Постановою від 02.02.2019 року виявлені та вилучені відповідно до протоколу оляду від 02.02.2019 речі визнано речовими доказами по кримінальному провадженню.

Згідно ч. 1 ст.237 КПК України, огляд проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.ч.5,7 ст.237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до п.1 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей та документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: відшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди. Так, вилучені речі зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, є предметом вказаного злочину.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна. В судовому засіданні не було встановлено порушення слідчим вимог статтей 168, 171 КПК України.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, оскільки слідчим доведено необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно, наявні достатні підстави вважати, що вилучені речі зберегли на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Керуючись статтями 98, 167, 168, 170-173, 237 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУ НП у Харківській області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000119 від 12.01.2019, за ознаками складу кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 02.02.2019 під час огляду, за адресою: м. Харків, пр. Гагаріна, 76, а саме: Мобільний телефон ТМ «NEFFOS», Model: ТР706А сірого кольору з ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , шляхом заборони користування, розпорядження, відчуження та внесення змін будь-яким особам.
Місцем зберігання вказаного вилученого майна визначити камеру зберігання речових доказів Основ`янського ВП ГУ НП в Харківській області, яка розташована за адресою: м. Харків, пр. Гагаріна, 76.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1