Справа №:755/6950/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" квітня 2019 р. м.Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 розглянувши клопотання слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_6 у кримінальному проваджені №0003420 від 26.04.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Києва, громадянина України, з повною середньою освітою, не одруженого, який має одну малолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , тимчасово не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого-

ВСТАНОВИВ:
Слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 , звернувся до суду в рамках кримінального провадження №0003420 від 26.04.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.
Згідно мотивів клопотання, органом досудового розслідування ОСОБА_5 , підозрюється в тому, що він 26.04.2019 року, приблизно о 09 годині 40 хвилин, знаходився у маршрутному таксі №555, що рухалось в напрямку зупинки громадського транспорту «вул. Петра Запорожця», в салоні якого, помітив ОСОБА_7 , яка при собі мала жіночу сумку білого кольору з особистими речами, в цей час у нього виник злочинний умисел направлений на таємне викраденого чужого майна, обравши об`єктом свого злочинного посягання майно, яке знаходилось в сумці ОСОБА_7 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 діючи з корисливих мотивів, переконавшись, що за його діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає, ОСОБА_8 наблизився до ОСОБА_7 та зігнувшись до сумки останньої, викрав з сумки гаманець коричневого кольору, в якому знаходились грошові кошти в сумі 56 гривень 00 копійок та золота сережка вагою 2 грами, вартістю 1800 гривень 00 копійок.
В подальшому з місця вчинення кримінального правопорушення зник, вийшовши з салону маршрутного таксі на зупинці громадського транспорту по вулиці Празькій, 31 в м.Києві, через деякий час був затриманий співробітниками поліції.
Своїми злочинними діями ОСОБА_5 завдав матеріальну шкоду потерпілій ОСОБА_7 на загальну суму 1856 гривень 00 копійок.
За вказаним фактом 26.04.2019 року було розпочато кримінальне провадження №0003420 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України, про що внесено відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
26 квітня 2019 року, ОСОБА_5 , затримано в порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.
26 квітня 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.
Мотивуючи клопотання щодо необхідності застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 прокурор в судовому засіданні посилається на існування обґрунтованої підозри та ризиків, які дають підстави вважати, що ОСОБА_5 , виходячи з тяжкості кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.2 КК України, що відноситься до злочинів середньої тяжкості, може незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, раніше судимий.
Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що клопотання є необґрунтованим та безпідставним. Поряд з цим, послався на недоведеність прокурором наявності ризиків, які б свідчили, що ОСОБА_5 буде переховуватись та ухилятись від явок до суду, крім того зазначив, що підозрюваний не має наміру ухилятись від слідства та суду та продовжувати злочинну діяльність. Разом з тим, захисник просив врахувати, що підозрюваний не має наміру ухилятись від відповідальності та перешкоджати кримінальному провадженню, останній має постійне місце реєстрацію та проживання, працює, має на утриманні двох дітей, а тому просив суд з урахуванням наведених захистом обставин застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт.
Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника, та просив застосувати щодо нього запобіжний захід у виді домашнього арешту.
Вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, вислухавши вищенаведені пояснення прокурора, який підтримав клопотання з мотивів викладених у клопотанні та вказав відповідні доводи в судовому засіданні, вислухавши вищенаведені пояснення захисника та підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступного.
Так, відповідно до вимог ст.131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно з положеннями ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до вимог ст.177 ч.1 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Поряд з цим, положеннями ч.2 ст.177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою Цієї статті.
Стаття 176 КПК України регламентує, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження за клопотанням прокурора.
Крім того, вимогами ст.178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.
Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий мотивує клопотання, свідчать про наявність обставин, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України, що підтверджується на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які наведені клопотанні та містяться в долучених до клопотання документах, зокрема: дані протоколу допиту свідків та інші матеріали кримінального провадження у своїй сукупності.
Так, відповідно до практики Європейського суду існує розширене трактування терміну обґрунтована підозра, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, 8eгieз А, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, що виправдати подальше розслідування або звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року). Будь-яка особа стороння особа може бути переконаною в тому, що ця особа причетна до даного кримінального правопорушення.
Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені в клопотання слідчого дані, з урахуванням долучених до клопотання доказів, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у причетності ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.
Наявність же будь-яких обставин, що є суперечливими, або свідчать про наявність даних, які підлягають перевірці, і є завданням органу досудового розслідування під час розслідування справи з метою розслідування кримінальної справи на підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання, що повинно підтвердити або розвіяти підозру.
Разом з тим, відповідно до частини першої ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується, виключно, у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Частиною другою ст.183 КПК України визначено перелік злочинів, підстав та умов, за наявності яких слідчий суддя має право задовольнити клопотання про застосування виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відповідно до якої тримання під вартою може бути застосовано, зокрема, у разі, якщо особа переховувалася від органу досудового розслідування, перешкоджала кримінальному провадженню, тощо. Проте, таких обставин у справі не встановлено.
Поряд з цим, при розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує положення п.3 ст.5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини та практику Європейського суду з прав людини, відповідно до яких обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою, при цьому ризик переховування особи від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити, з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтвердити існування такого ризику.
Враховуючи, що інших достатніх та обґрунтованих підстав, в клопотанні слідчого не зазначено, слідчий суддя приходить до висновку, що викладені у клопотанні мотиви не можуть служити підставою для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 найбільш суворого запобіжного заходу взяття під варту.
З огляду на вищезазначені обставини, враховуючи поряд з цим, що підозрюваний має постійне місце проживання у м.Києві, слідчий суддя приходить до висновку, що тримання підозрюваного під вартою є надмірним запобіжним заходом, який покликаний забезпечити його належну поведінку та виконання ним процесуальних обов`язків.
Таким чином, докази та обставини, на які посилається слідчий в клопотанні та прокурор в судовому засіданні, не дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, негативно впливати на хід розслідування справи кримінального провадження, а тому для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні, вважає достатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Відповідно до вимог ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
За таких обставин, на підставі викладеного, слідчий суддя вважає, що слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні належним чином не доведено підстави необхідності обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
А тому, клопотання слідчого щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволенню не підлягає, при цьому, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, який з урахуванням вищезазначених ризиків у кримінальному провадженні, обставин кримінального правопорушення та даних про особу підозрюваного ОСОБА_5 , на даний час забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання останнім, покладених на нього процесуальних обов`язків.
Крім того, одночасно з цим, слідчий суддя вважає за необхідне, згідно положень ч.5 ст.194 КПК України, покласти на ОСОБА_5 відповідні обов`язки.
За таких обставин, керуючись вимогами ст.29 Конституції України, ст.5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ст.ст.131, 132, 176-178, 183, 193, 194, 208, 309, 310 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Відмовити в задоволенні клопотання слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_6 у кримінальному проваджені №0003420 від 26.04.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 .
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Києва, громадянина України, з повною середньою освітою, не одруженого, який має одну малолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , тимчасово не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого - запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Заборонити ОСОБА_5 до 27 червня 2019 року залишати квартиру АДРЕСА_2 , щодня з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин ранку наступної доби.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 до 27 червня 2019 року обов`язок прибувати до слідчого за першою вимогою у рамках цього кримінального провадження та, у відповідності до положень ч.5 ст.194 КПК України, покласти наступні обов`язки:
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Визначити термін дії обов`язків, покладених судом до 27 червня 2019 року.
Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 з-під варти в залі суду.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Виконання даної ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Ухвалу на виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного передати через слідчого у кримінальному провадженні.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому.
Роз`яснити, що працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного обов`язків.
Контроль за виконанням ухвали покласти на Київську місцеву прокуратуру №4 Строк дії ухвали до 27 червня 2019 року.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського Апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали 13 годин 00 хвилин 02 травня 2019 року.

Слідчий суддя: