справа №619/1878/19
провадження №1-кс/619/1086/19
У провадження слідчого судді Дергачівського районного суду ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження слідчого Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області про арешт майна.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 15 травня 2019 року приблизно 08 години 00 хвилин невстановлена особа знаходячись поряд з будівлею Дергачівського ліцею №2, розташованого за адресою: Харківська область, м. Дергачі, вул. Садова, 6, шляхом ривку відкрито заволоділа наручним годинником гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , чим спричинила матеріального збитку останньому.
15.05.2019 року було проведено огляд місця події, а саме ділянки місцевості, біля домоволодіння розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено: смарт годинник «Samsung Watch 4» у корпусі чорного кольору, є підстави вважати, що дана річ є доказом кримінального правопорушення.
Враховуючи вкладене, відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України вилучено: смарт годинник «Samsung Watch 4» у корпусі чорного кольору є тимчасово вилученим майном.
Згідно з вимогами ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого про арешт тимчасового вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після його вилучення, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпеченням кримінального провадження, зокрема, необхідність долучення до матеріалів кримінального провадження в якості речових доказів, для призначення судових експертиз тощо.
Усі зазначені вище процесуальні дії направлені на здійснення швидкого, неупередженого та об`єктивного досудового розслідування з метою встановлення істини по кримінальному провадженню та виконання завдань, передбачених статтею 2 КПК України.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Крім того, відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину та завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Слідчий суддя вважає, що слідчий довів, що існували підстави для арешту майна.
Клопотання про арешт майна відповідає вимогам ст.171 КПК України.
Слідчий обґрунтував підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна.
Майно належить до категорій, зазначених в ст.167 КПК України.
Метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз.
Всі зазначені вище процесуальні дії направлені на здійснення швидкого, неупередженого та об`єктивного досудового розслідування з метою встановлення істини по кримінальному провадженню.
Відповідно до ч.7 ст.237 КПК України вилучені речі, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученими.
Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.98, 167, 170, 173 КПК України слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке було вилучене в ході огляду місця події 15.05.2019, а саме: смарт годинник «Samsung Watch 4» у корпусі чорного кольору та передати його на відповідальне зберігання потерпілому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1