Провадження № 1-кс/359/2/2018
Справа № 359/8770/17
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 листопада 2018 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Бориспільської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , розглянувши клопотання представника власника майна ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_5 , який діє від імені та в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області із клопотанням про скасування арешту майна, накладеного постаново старшого слідчого Дніпровської екологічної прокуратури ОСОБА_6 від 13.03.2012 року у кримінальній справі №98-052 на земельні ділянки, які належать на праві власності ОСОБА_4 , які розташовані на території Вишеньківської сільської ради Бориспільського району Київської області, кадастрові номери: - :04:001:3233; 220881300:04:001:3234; :04:001:3235; :04:001:3236; :04:001:3237; :04:001:3238; :04:001:3239. Обґрунтовуючи клопотання, зазначив, що відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 14.09.2017 №97312477 ОСОБА_4 на праві приватної власності належить сім вищевказаних земельних ділянок, на які відповідно до інформаційної довідки накладений арешт. Заявник вважає, такий арешт протиправним, таким, що підлягає скасуванню. Зазначає, що ОСОБА_4 не була обвинуваченою чи підозрюваною, а також особою, яка за законом несе відповідальність у кримінальній справі №98-052.

Згідно з направленими в адресу слідчого судді заявами, представник ОСОБА_4 просив розглядати клопотання у його відсутність.

Прокурор Бориспільської місцевої прокуратури ОСОБА_3 не погоджувався з клопотанням, зазначав, що згідно з інформацією Київського державного підприємства геодезії, картографії, кадастрових та геоінформаційних систем «КИЇВГЕОІНФОРМАТИКА» зазначені в клопотання земельні ділянки повністю накладаються на землі водного фонду, а саме: на 100 метрову захисну смугу р. Дніпро. Також повідомив, що матеріали кримінального провадження, у якому був накладений арешт, на даний час не виявлені та не відновлені.

Дослідивши матеріли, долучені до клопотання та отримані слідчим суддею в ході його розгляду, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню з наступних підстав.

Постановою старшого слідчого Дніпровської екологічної прокуратури ОСОБА_6 від 13.03.2012 року у кримінальній справі №98-052 на підставі ст..ст.29,125,130 КПК України 1960 року було накладено заборону на відчуження (шляхом накладення арешту) земельних ділянок, які розташовані в межах Вишеньківської сільської ради Бориспільського району Київської області, зокрема, які належать на праві власності ОСОБА_4 з кадастровими номерами: - :04:001:3233; 220881300:04:001:3234; :04:001:3235; :04:001:3236; :04:001:3237; :04:001:3238; :04:001:3239, площею по 0,12 га кожна (а.с.47-50). Зазначена постанова обґрунтована тим, що вищевказані земельні ділянки були об`єктом злочинних дій, а також з метою забезпечення у майбутньому цивільного позову.

Відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 14.09.2017 №97312477 (а.с.6-12) на підставі постанови старшого слідчого Дніпровської екологічної прокуратури ОСОБА_6 від 13.03.2012 року у кримінальній справі №98-052 зареєстрована заборона на відчуження земельних ділянок з кадастровими номерами: - :04:001:3233; 220881300:04:001:3234; :04:001:3235; :04:001:3236; :04:001:3237; :04:001:3238; :04:001:3239. Власником яких згідно даних Державного реєстру зазначена заявник ОСОБА_4 .

Як вбачається зі змісту Договорів купівлі продажу від 07 серпня 2009 року реєстрові №2083,2084,2088,2086,2089,2085,2087, посвідчених приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 та відповідних відміток на Державних актах на право власності на земельну ділянку : Серія ЯД №900556,Серії ЯД №900545, Серії ЯД №900551, Серії ЯД №900554, Серії ЯД №900552, Серії ЯД №900553 Серії ЯД №900555 (а.с.18-31) право власності було набуто ОСОБА_4 на вищезазначені земельні ділянки на підставі відплатних договорів та зареєстровано в Управлінні Держкомзему у Бориспільському районі у жовтні 2010 року.

З отриманої з Генеральної прокуратури України та в Бориспільському міськрайонному суді Київської області інформації: матеріали кримінальних справ №98-052 та №501-2 об`єднано за №501-2 та 16.10.2012 року направлено до Бориспільського міськрайонного суду Київської області для розгляду по суті за обвинуваченням ОСОБА_8 (а.с.58-60,123-124).

Також встановлено, що вищевказану кримінальну справу за обвинувачення ОСОБА_8 (№359/5749/13) постановою Бориспільського міськрайонного суду від 30 грудня 2013 року, залишеною в силі ухвалою Апеляційного суду Київської області від 27 березня 2014 року (а.с.63-72), направлено прокуратурі Київської області для проведення додаткового розслідування. Справу отримано Прокуратурою Київської області 10.04.2014року, про що свідчить відмітка на супровідному листі (а.с.62).

Водночас, як визнано прокурором Бориспільської місцевої прокуратури та як вбачається з відповіді Генеральної прокуратури України: матеріали кримінального провадження, у якому вирішувалось питання про арешт земельних ділянок, до цього часу не виявлено.

Відповідно до вимог п.10 Розділу ХІ «Перехідні положення» КПК України кримінальні справи, які на день набрання чинності цим Кодексом не направлені до суду з обвинувальним висновком, постановою про застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, постановою про направлення справи до суду для вирішення питання про звільнення особи від кримінальної відповідальності, розслідуються, надсилаються до суду та розглядаються судами першої, апеляційної, касаційної інстанцій згідно з положеннями цього Кодексу.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Частиною 2 встановлено, що документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Частиною 1 ст.174 КПК України передбачено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слід також врахувати, що за змістом п.1 ч.6 ст.100 КПК України, речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню: повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За змістом ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Враховуючи викладене, оскільки на момент розгляду даного клопотання слідчому судді не надано належних і допустимих доказів щодо відкритого кримінального провадження, у якому проводиться досудове розслідування, а також не доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий спосіб втручання у право власності заявника ОСОБА_4 , який позбавляє її права розпоряджатися належними їй на праві приватної власності земельними ділянками протягом тривалого часу (з 2012 року), приходжу до висновку, що подальше застосування заходів забезпечення у кримінальному провадженні є необґрунтованим та безпідставним, таким, що суперечить вимогам ст.41 Конституції України та ст.1 Протоколу 1 до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 8, 111, 113, 131, 132, 170-174, 309, 376 Кримінального процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити

Скасувати арешт (заборону відчуження), накладений постановою старшого слідчого Дніпровської екологічної прокуратури ОСОБА_6 від 13.03.2012 року у кримінальній справі №98-052 на земельні ділянки, які належать на праві власності ОСОБА_4 та розташовані на території Вишеньківської сільської ради Бориспільського району київської області, кадастрові номери:

-:04:001:3233,

-:04:001:3234,

-:04:001:3235,

-:04:001:3236,

-:04:001:3237,

-:04:001:3238,

-:04:001:3239.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду Київської області.

Суддя Бориспільського міськрайонного суду ОСОБА_9 -Лесів