Справа № 188/328/19
Провадження № 1-кс/188/162/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2019 року Слідчий суддя Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , вивчивши клопотання старшого слідчого СВ Петропавлівського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Петропавлівського відділу Павлоградської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000127 від 16.03.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Петропавлівського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 звернулася до слідчого судді Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області з клопотанням, погодженим з прокурором Петропавлівського відділу Павлоградської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на автомобіль марки ГАЗ 5312, державний номерний знак НОМЕР_1 та заборону власнику автомобіля ОСОБА_4 та користувачу ОСОБА_5 відчуження, розпорядження та використання автомобіля, накладення арешту на бензопилу марки «Штиль», що належить ОСОБА_5 , з подальшим її зберіганням на території Петропавлівського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області та заборони ОСОБА_5 її відчуження, розпорядження та використання.

В обґрунтування клопотання старший слідчий вказав, що у період часу з 15.03.2019 до Петропавлівського ВП Надійшов рапорт начальника СП ОСОБА_6 про те, що при відпрацюванні Лозівської сільської ради Петропавлівського району Дніпропетровської області було виявлено факт порубки дерев в полезахисній смузі, розташованій на західній околиці с. Роздори біля земельних паїв, які належать ОСОБА_7 та ОСОБА_8

16.03.2019 відомості про даному факту внесені до ЄРДР за № 0000127 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Вивчивши клопотання про арешт майна з доданими до нього документами, приходжу до такого висновку.

Відповідно до ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

За змістом абзацу 2 частини 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч.11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Зазначеним вимогам Кримінального процесуального кодексу України подане слідчим, за погодженням із прокурором, клопотання не відповідає.

Так, слідчий, звертаючись до суду з клопотанням про арешт майна, у якості доказів права власності на автомобіль ГАЗ 5312 державний номерний знак НОМЕР_1 надав ксерокопію дуже низької якості свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, з якої неможливо встановити, де зареєстрований автомобіль, коли і на підставі чого, його він-код, рік випуску та адресу власника транспортного засобу, що є порушенням п. 3, 4 ч. 2 ст. 171 КПК України.

Пункт 3, 4 ч. 2 ст. 171 КПК України наголошують, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Недодержання зазначених вимог є підставою для повернення клопотання прокурору для усунення недоліків, що випливає зі змісту ч.3 ст. 172 КПК України.

Також суд звертає увагу на невідповідність оформлення клопотання і доданих до нього матеріалів вимогам пунктів 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно - розпорядчої документації «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55 передбачено, що відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Вказуючи на належність засвідчення копії, суд зазначає, що фотокопія має бути належної якості, щоб на ній можна було прочитати весь текст документа, чітко було видно всі реквізити, поля документа не було порушено, з відміткою про засвідчення копії документа, особою, яка його посвідчує, яка складається: зі слів «Згідно з оригіналом», назви та особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису, та печатки (для нотаріального завірених копій, копій, що подаються адвокатом як представником (за наявності такої печаті), чи які подаються юридичними особами публічного та приватного права). Зазначене стосується і чіткості тексту самого клопотання.

Крім того, у вступній частині клопотання зазначено, що старший слідчий СВ Петропавлівського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенант поліції ОСОБА_9 , розглянув матеріали кримінального провадження № 0000127, внесені до ЄРДР 16.03.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, а підписала клопотання старший слідчий СВ Петропавлівського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області майор поліції ОСОБА_2 . Вказаний недолік також необхідно усунути шляхом визначення однієї особи слідчого, який вивчав матеріали кримінального провадження та направляв клопотання до суду.

З урахуванням наведеного, клопотання підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 40,170-175, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Петропавлівського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Петропавлівського відділу Павлоградської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000127 від 16.03.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, повернути старшому слідчому СВ Петропавлівського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 для усунення недоліків.

Встановити строк для усунення недоліків 48 годин.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1