ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/267/18 Справа № 202/5327/18 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2018 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
секретаря ОСОБА_5
розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро апеляційну скаргу підозрюваного представника потерпілого адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 29 жовтня 2018 року, по кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0000815 від 30.08.2018 року про продовження строку тримання під вартою щодо
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.
Учасники судового провадження:
прокурор ОСОБА_8
підозрюваний ОСОБА_7
захисник ОСОБА_9
представник підозрюваного ОСОБА_6
ВСТАНОВИЛА:
В апеляційній скарзі представник потерпілої ОСОБА_6 просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою клопотання слідчого про продовження строків триманні під вартою задовольнити.
В обґрунтування зазначив, що ухвала слідчого судді постановлена з порушеннями норм процесуального права. Оскільки подане клопотання слідчим є повністю мотивованим, так як ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, не працює, не має соціальних зв`язків, відповідно до ст. 177 КПК України існують ризики, які встановленні під час обрання запобіжного заходу та на даний час не змінилися, а саме: можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих свідків. Експертів у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Оскаржуваною ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 29 жовтня 2018 року було відмовлено у задоволені клопотання слідчого про продовження строків тримання під вартою ОСОБА_7 та застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту на строк 30 діб, тобто до 20 год. 29 хв. 27.11.2018 року. Покладено на підозрюваного такі обов`язки:
-прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;
- не відлучатися за межі з населеного пункту в якому проживає підозрюваний без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання чи реєстрації;
-цілодобово не залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-утримуватися від спілкування з потерпілим та зі свідками по даному кримінальному провадженню, окрім як при проведенні слідчих дій;
-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Обґрунтовуючи своє рішення, слідчий суддя зазначив, що у клопотанні та у судовому засіданні прокурором не наведено достатнього обґрунтування ризиків, які наявні на час розгляду клопотання та не вмотивовано, на підставі яких наявних у справі фактичних даних можна стверджувати, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки підозрюваного.
Заслухавши доповідь судді, доводи представника потерпілого, який підтримав вимоги апеляційної скарги, прокурора, підозрюваного та його захисника, перевіривши представлені матеріали та обговоривши доводи скарги, колегія суддів приходить до наступного висновку.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу відповідно до положень ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зазначені у вказаній статті.
З вимог ст. 177 КПК України вбачається, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.
Як слідує з матеріалів провадження ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

30.08.2018 року ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.
31.08.2018 року ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
14.09.2018 року ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ апеляційного суду Дніпропетровської області, ухвалу слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 31.08.2018 року було залишено без змін.
Строк дії попередньої ухвали слідчого судді про тримання під вартою ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 , закінчується о 16 год. 30 хв. 30.10.2018 року.
22.10.2018 року ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.
Ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 29.10.2018 року строк досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000815 продовжено до чотирьох місяців.
Розглядаючи клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення в порядку ст. 199 КПК України, суд повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для застосування цього запобіжного заходу, та умови, за яких таке продовження можливе.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий або прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних засобів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Перевіривши представлені матеріали кримінального провадження, колегія суддів апеляційної інстанції, вважає доведеним наявність обґрунтованої підозри у скоєнні підозрюваним кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, що підтверджується доказами, які знаходяться в цих матеріалах.
Між тим, за вимогами ч. 1 ст. 184 КПК України, клопотання про застосування запобіжного заходу повинно обов`язково містити виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини та обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Між тим, апеляційним переглядом встановлено, що такий запобіжний захід як тримання під вартою, який є винятковим застосовується у прямо передбачених законом випадках, перелік яких наведений в ст. 183 КПК України і є вичерпним. За частиною першою цієї статті застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою можливо виключно тільки у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Однак, в клопотанні слідчого необґрунтовано неможливість запобігання зазначеним ризикам, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів та прокурором дані обставини в судовому засіданні не доведені.
Тому, ухвалою слідчого судді до ОСОБА_7 обґрунтовано та правомірно застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням на останнього обов`язки, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, що є дієвим механізмом контролю його поведінки під час здійснення досудового розслідування та відповідає завданням кримінального провадження. При застосуванні більш м`якого запобіжного заходу, враховано обґрунтованість підозри в скоєнні злочину з необережності, наявність ризиків, а саме: можливість підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на потерпілого та свідків по даному кримінальному провадженню, забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного. Слідчим суддею також взято до уваги, вимоги ст. 178 КПК України, тобто дані про його особу, його соціальні зв`язки, а саме те що підозрюваний ОСОБА_7 має місце реєстрації та проживає за місцем реєстрації, раніше до кримінальної відповідальності не притягався, не працевлаштований, не одружений, проживає разом з матір`ю та сестрою, підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, вину у вчиненні даного кримінального правопорушення визнає.
Вказані обставини узгоджуються з положеннями ч. 4 ст. 194 КПК України, в якій зазначено, що якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки,передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Доводи представника потерпілого в апеляції на те, що підозрюваний скоїв тяжкий злочин не є само по собі обставиною, яка дає підстави для застосування виняткового запобіжного заходу. Дана обставина розглядається в сукупності з іншими під час розгляду питання про застосування запобіжного заходу.
Враховуючи викладене, оскільки в апеляційній інстанції не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про застосування до ОСОБА_7 , у відповідності до вимог ст. 179 КПК України, запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки він відповідає вказаним вище нормам закону і фактичним обставинам справи.
Застосування до підозрюваного більш м`якого альтернативного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відповідає вимогам вищевказаних норм закону, і зокрема правовій позиції, викладеній у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України».
З огляду на викладене, колегія суддів, вважає законною і обґрунтованою відмову у задоволенні клопотання слідчого щодо застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрання щодо нього більш м`якого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту. Порушень вимог кримінального процесуального закону, які б давали підстави для скасування ухвали слідчого судді не вбачається, запобіжний захід щодо підозрюваного обраний у відповідності з вимогами ст. ст. 179, 194, 196 КПК України, тому колегія суддів вважає, що в задоволенні апеляційної скарги слід відмовити, а ухвалу слідчого судді залишити без змін.

Крім того, апеляційним судом також враховується, що досудове слідство по даному кримінальному провадженню вже закінчилось та обвинувальний акт направлено до суду. По даному кримінальному провадженню на дату розгляду апеляційної скарги вже призначено підготовче судове засідання на 04.12.2018 року.

Керуючись ст. ст. 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу представника потерпілого адвоката ОСОБА_6 залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 29 жовтня 2018 року про відмову в задоволенні клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою щодо ОСОБА_7 та застосування до нього цілодобового домашнього арешту залишити без змін.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4