Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20.12.2018 року місто Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , захисників адвокатів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Подільського УП ГУ НП в м.Києві, погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №7, стосовно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Одеса, громадянина України, з вищою освітою, шлюб розірвано, має на утриманні 2-х малолітніх дітей ІНФОРМАЦІЯ_2 , офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0002997 від 02.05.2014 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.307 ч.3 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_7 , як слідчий групи слідчих у кримінальному провадженні, звернувся до районного суду з клопотанням, погодженим з процесуальним керівником - прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 , що входить в групу прокурорів у вказаному кримінальному провадженні, в якому просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення за ч.3 ст.307 КК України.
Клопотання мотивоване тим, що в провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУ НП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0002997, дані щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.05.2014 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.307 ч.3 КК України. У вчиненні даного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_6 , якому 28.07.2014 р. повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України. Суть повідомленої підозри полягає у тому, що у невстановленому місці, у невстановлений час у ОСОБА_6 виник злочинний умисел на придбання з метою збуту особливо небезпечної психотропної речовини МДМА, а також подальшого її збуту. Реалізуючи свій злочинний намір, у невстановленому місці у невстановлений час ОСОБА_6 у невстановленої слідством особи з метою особистого збагачення за рахунок збуту особливо небезпечної психотропної речовини придбав особливо небезпечну психотропну речовину МДМА, яку залишив зберігати за місцем свого проживання, а саме: АДРЕСА_1 . 01.05.2014 року в період часу з 16 години 45 хвилин по 17 годину 30 хвилин на підставі ухвали Подільського районного суду м. Києва від 24.04.2014 року проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , де проживає ОСОБА_6 , під час проведення якого із шкіряної сумки яка знаходилась на кухні виявлено та вилучено поліетиленовий пакет з 5 таблетками рожевого кольору, поліетиленовий пакет із нашаруваннями порошкоподібної речовини, в холодильнику на кухні виявлено та вилучено поліетиленовий пакет в якому знаходиться 65 таблеток, рожевого кольору, поліетиленовий пакет в якому знаходиться 375 таблеток, рожевого кольору та поліетиленовий пакет в якому міститься 502 таблетки рожевого кольору. Таким чином, своїми умисними діями, які виразилися у незаконному придбанні, зберіганні, з метою збуту особливо небезпечної психотропної речовини, якщо предметом таких дій були психотропні речовини в особливо великих розмірах ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України. Підстави підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані у кримінальному провадженні докази. У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний вчинив кримінальне правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення. Відносно ОСОБА_6 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрювана буде: 1) переховуватиметься від органів досудового розслідування та/або суду; 2) вчинити інше кримінальне правопорушення.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання за вищевказаними підставами, просить застосувати саме цей запобіжний захід, оскільки у органів досудового розслідування є достатні підстави вважати, що обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та не запобігатиме встановленим під час слідства ризикам, що свідчить про неможливість застосування до нього більш м`яких запобіжних заходів. Зазначає, що строк досудового розслідування не сплинув.
Підозрюваний в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання, зазначивши, що винним у вчиненні злочину, який інкримінується йому органом досудового розслідування, він себе не визнає та по суті повідомленої підозри від відмовляється давати показання на підставі ст.63 Конституції України. Додав, що повідомлення про підозру він отримував поштою, влітку 2014 р. він виїхав з адреси свого зареєстрованого місця проживання, оскільки там він був зареєстрований своєю колишньою співмешканкою. Цього часу постійно мешкає в м.Одеса зі своїми батьками та цивільною дружиною, працює по цивільно-правовим наладчиком обладнання в салонах краси. За цей час у нього народилось двоє дітей, утримання яких він забезпечує, а також дитину цивільної дружини від першого шлюбу. Стверджує, що він не переховувався та не ухилявся від слідства. В 2018 р. при керуванні транспортним засобом його три рази в м.Одеса затримували поліцейські, але потім відпускали, не вказуючи, що він у розшуку.
Захисники в судовому засіданні просили відмовити органу досудового розслідування в задоволенні клопотання, посилаючись на те, що пред`явлена підозра є необґрунтованою, а наведені прокурором ризики не доведені. Додали, що їх підзахисний не переховувався від слідства і весь цей час жив у м.Одеса, не знаючи, що був оголошений у розшук. У підозрюваного є стійкі соціальні зв`язки, місце роботи та постійне місце проживання. Крім того, сторона захисту стверджує, що строки досудового розслідування закінчились ще 05.10.201 4 р., а тому всі процесуальні дії щодо підозрюваного мають недопустимий характер.
Вислухавши учасників судового засідання, вивчивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до таких висновків.
СВ Подільського УП ГУ НП в м.Києві проводиться досудове розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України, стосовно ОСОБА_6 (кримінальне провадження № 0002997, дані щодо якого внесені до ЄРДР від 02.05.2014 р.).
Повідомлення про підозру у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення складено стосовно ОСОБА_6 , 28.07.2014 р. його дії кваліфіковані за ч. 3 ст. 307 КК України.
Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м.Києва надано дозвіл на затримання підозрюваного з метою приводу для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (справа № 758/14540/18).
Згідно протоколу від 19.12.2018 р. підозрюваний затриманий в порядку ст.191 КПК України 19.12.2018 р. о 09.20 год.
Копію клопотання з додатками отримано підозрюваним, судове засідання відбувається у встановлений законом строк.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Злочин, передбачений ст.307 ч.3 КК України, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_6 , відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, найбільш покарання за яке передбачено у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до дванадцяти років з конфіскацією майна.
Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, тому з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого йому у провину кримінального правопорушення.
Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_6 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість підозри.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що досліджені в судовому засіданні додані до клопотання документи, на даний час, свідчать про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_6 підозри у вчиненні інкримінованого йому у провину кримінального правопорушення, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується йому органом досудового розслідування. А тому не погоджується із запереченнями сторони захисту в цій частині.
Аналізуючи ризик переховування від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко протии Росії)).Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв протии Молдови)).
Оцінюючи ризик переховування ОСОБА_6 з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що вивченням даних про особистість підозрюваного встановлено, що він з літа 2014 р. має постіне місце проживання, неофіційно працює, перебуває у фактичних шлюбних відносинах та має на утриманні 2 двох малолітніх дітей (двійнята), ІНФОРМАЦІЯ_2 . Між тим, враховуючи особливу тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , є підстави вважати, що підозрюваний, не зважаючи на наявність стійких соціальних зв`язків, під важкістю відповідальності, може зникнути від органу досудового розсліування.
Ризик того, що підозрюваний продовжує вчиняти кримінальні правопорушення, слідчий суддя вважає не доведеним, оскільки підозрюваний є раніше не судимою особо, з 2014 р. підозрюваний, постійно проживаючи за іншою адресою, маючи родину та роботу, не вчинив жодної протиправної дії.
Таким чином, в судовому засіданні достовірно встановлено, що підозрюваний може переховується від органу досудового розслідування, цим підтверджується наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України.
Слідчий суддя не погоджується з доводами сторони захисту про сплив строку досудового розслідування, оскільки такі твердження є помилковими.
Відповідно до ст.194 ч.4 КПК України, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, в разі недоведеності стороною обвинувачення недостатності застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.
Як вбачається з наданих стороною захисту документів, підозрюваний неофіційно працює, має постійне місце проживання, стійки соціальні зв`язки, проживаючи з батьками, цивільною дружиною та двома малолітніми дітьми.
Також слідчий суддя враховує обставини вчинення злочину, який інкримінується підозрюваному з 2014 р., та кваліфікацію його дій.
А відтак, слідчий суддя вважає, що в судовому засіданні стороною обвинувачення не доведено, що застосування домашнього арешту, як міри запобіжного заходу, буде недостатньо для запобігання вищевказаним встановленим ризикам.
Враховуючи особистість підозрюваного, тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 , беручи до уваги обставини вчинення злочину та його наслідки, слідчий суддя вважає можливим застосувати до підозрюваного міру запобіжного заходу у вигляду цілодобового домашнього арешту.
Згідно зі змістом ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовується на підставі ухвали слідчого судді або суду. Відповідно до вимог 177 цього ж Кодексу, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладення на нього процесуальних обов`язків.
Домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчинені злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з"являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов"язань, використовувати електронні засоби контролю.
Враховуючи вказані обставини, слідчий суддя переконаний, що саме такий запобіжний захід, як домашній арешт, забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст.131, 132, 176-179, 181, 193, 194, 196, 309,395 КПК України,-
У Х В А Л И В :
Відмовити в клопотанні ст.слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в місті Києві ОСОБА_7 , погодженого прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 2 (два) місяці.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі процесуальні обов`язки:
1) не залишати місце свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , - цілодобово, крім часу прибуття до слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м.Києві, прокурора Київської місцевої прокуратури та Подільського районного суду м.Києва (залежно від стадії кримінального провадження);
2) прибувати до слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м.Києві, прокурора Київської місцевої прокуратури та Подільського районного суду м.Києва (залежно від стадії кримінального провадження) за першою вимогою на встановлений службовою особою час;
3) не відлучатися з м.Одеса без дозволу слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м.Києві, прокурора Київської місцевої прокуратури та Подільського районного суду м.Києва (залежно від стадії кримінального провадження);
4) повідомляти слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м.Києві, прокурора Київської місцевої прокуратури та Подільського районного суду м.Києва (залежно від стадії кримінального провадження) про зміну свого місця проживання;
5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади документи на право виїзду за кордон;
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання ухвали та порядок заміни запобіжного заходу.
Виконання ухвали доручити Київському УП ГУ НП в місті Одеса.
Копію ухвали скерувати начальнику Київського УП ГУ НП в місті Одеса для виконання.
Ухвала підлягає негайному виконанню органами Національної поліції.

Строк дії ухвали по 20 лютого 2019 р. включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1