У Х В А Л А

28 березня 2019 року слідчий суддя Личаківський районний суд м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Личаківського відділу поліції Національної поліції у Львівській області ОСОБА_6 , що погоджене прокурором Личаківського відділу Львівської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000757 від 27 березня 2019 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженць м. Львова, українець, громадянин України, із середньою освітою, який тимчасово не працює, раніше судимий, останній раз 19.10.2016 Дрогобицьким міським судом Львівської області за злочини, передбачені ч.3 ст.185, ч.2 ст.186, ст.70, ст.71 КК України до покарання у виді позбавлення волі терміном на 5 років позбавлення волі з конфіскацією майна, також обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч.3 ст. 185 КК України, кримінальне провадження відносно якого знаходиться на розгляді в Шевченківському районному суді м. Львова, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

слідчий звернувся з клопотанням до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Клопотання мотивує тим, що останній підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України у кримінальному провадженні №0000757 від 27 березня 2019 року, а саме що він 26 березня 2019 року приблизно о 19 год. 25 хв., за попередньою змовою із невстановленою досудовим розслідуванням особою, матеріали стосовно якої виділено в окреме провадження, шляхом віджиму пластикового балконного вікна квартири АДРЕСА_2 , ОСОБА_5 проник в приміщення вищевказаного помешкання, де проживає ОСОБА_7 , а невстановлена досудовим розслідуванням особа у цей час стояла неподалік будинку та спостерігала, щоб дії ОСОБА_5 були непомітними для сторонніх осіб. Перебуваючи у приміщенні вищевказаної квартири, ОСОБА_5 таємно викрав майно потерпілого ОСОБА_7 , загальною вартістю 2 000 грн. Після вчинення таємного викрадення майна, ОСОБА_5 , утримуючи вищевказане викрадене майно, непомітно покинув приміщення квартири АДРЕСА_2 . У подальшому, приблизно через двісті метрів, поблизу будинку №1 на вул. Кільцевій у м.Львів-Винники ОСОБА_5 було затримано працівниками поліції, викрадене ним в приміщенні квартири ОСОБА_7 майно було вилучено, а невстановлена досудовим розслідуванням особа з місця події втекла.

Про підозру у вчиненні вказаного злочин ОСОБА_5 повідомлено 26.03.2019 року. З врахуванням обставин кримінального правопорушення, у слідства є достатні підстави вважати, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення. Просить врахувати, що останній не працює, неодноразово судимий, вчинив новий злочин під час дії запобіжного заходу у виді застави. А тому вважає, що лише запобіжний захід у виді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та дозволить виконати завдання і досягти мети кримінального провадження, для забезпечення виконання з ним процесуальних рішень, більш м`який запобіжний захід унеможливить запобігання вказаним ризикам. При цьому, оскільки положеннями ч.3 ст. 183 КПК України, визначено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, просить визначити підозрюваному заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів доходів громадян, оскільки інший розмір застави не забезпечить його належну процесуальну поведінку.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримала, пояснила, що на її думку необхідність взяття під варту підозрюваного є обґрунтованою та підтверджується матеріалами клопотання, менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам.

Підозрюваний відносно обґрунтованості підозри заперечень не навів, участь у інкримінованому злочині не заперечує. Просить врахувати, що у нього на утриманні є мама інвалід 2 групи, а тому просить обрати заставу у розмірі не більше 50 тис. грн., обіцяє з`являтися на виклики та не перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Захисник відносно обґрунтованості підозри заперечень не має, виходячи з того, що підозрюваний зізнався у скоєному. Просить обрати запобіжний захід із визначенням підозрюваному розміру застави, яку він може сплатити. У підозрюваного є на утриманні мама інвалід 2 групи, він розкаюється у вчиненому, відшкодує потерпілому шкоду. А тому жодних підстав у нього для перешкоджання слідству не має. Також просить врахувати, що підозрюваний виконував свої процесуальні обов`язки у іншому провадженні, з`являвся на виклики,не переховувався.

Заслухавши пояснення прокурора, захисника, підозрюваного, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

З матеріалів подання вбачається, що в провадженні слідчих органів перебуває кримінальне проводження, внесене до Єдиного реєстру досудового розслідування №0000757 від 27 березня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України. Про підозру у вчиненні даного злочину ОСОБА_5 повідомлено 26.03.2019 року.

У відповідності до положень ч.1 ст.194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У відповідності до п. с ч.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема: c) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення;

Як бачимо, одною з підстав правомірного обмеження права на свободу й особисту недоторканність у кримінальному провадженні є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення. У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово тлумачив термін «обґрунтована підозра» і робив висновки про наявність чи відсутність такої у конкретних справах. Так, у справі «К.-Ф. проти Німеччини» 27.11.1997 року (заява №144/1996/765/962) ЄСПЛ знову наголошував, що обґрунтованість підозри, наявність якої має служити підставою для арешту, є невід`ємним елементом запобіжної гарантії проти свавільного арешту й затримання й що це передбачено п. «с» ч.1 ст.5 Конвенції. Наявність «обґрунтованої підозри» означає, що вже існують факти або інформація, які спроможні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа ймовірно вчинила правопорушення.

При розгляді даного подання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя вважає, що слідчий та прокурор довів обґрунтованість підозри висунутої підозрюваному. Так, обґрунтованість підозри висунутої ОСОБА_5 підтверджується долученими до матеріалів клопотання доказами, зокрема: показаннями потерпілого, свідків, протоколами прийняття заяв про вчинені кримінальні правопорушення, протоколом огляду місця події, іншими матеріалами кримінального провадження, сам підозрюваний висунуту підозру не оспорює.

Згідно положень ст.177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

При обранні запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 слідчий суддя погоджується із доводами слідчого та прокурора про те, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України. Зокрема, обґрунтованими є доводи слідчого про те, що підозрюваний може переховуватись від досудового слідства і суду, чи продовжити злочинну діяльність, оскільки йому інкримінується вчинення тяжкого злочину за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 6 років, він раніше судимий і відбував покарання у місцях позбавлення волі, на даний час відносно нього розглядається інше кримінальне провадження і він підозрюється у вчиненні інкримінованого злочину під час дії запобіжного заходу у тому провадженні, що вказує на те, що його репутація істотно підірвана і він схильний до правопорушень. Окрім того, суд погоджується із доводами слідства, що підозрюваний може впливати на потерпілого, свідків та впливати на хід слідства, контактуючи із іншою невстановленою особою, яка незатримана органами слідства.

З врахуванням наведеного, суд погоджується із доводами слідчого, що інші, більш м`які запобіжні заходи не можуть забезпечити належну поведінку затриманого та виконання ним обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Окрім цього, відповідно до положень ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

У відповідності до положень ч.ч.4,5 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави визначається у межах, зокрема, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Вирішуючи питання щодо визначення розміру застави, який буде відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні, а також є достатнім і прийнятним з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. Слідчий суддя погоджується із доводами слідства, що саме максимальний розмір застави, визначений ст.182 КПК України забезпечить виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків і буде достатнім стримуючим засобом від вчинення іншого правопорушення та втечі, оскільки відносно підозрюваного вже у іншому провадженні обирався такий же запобіжний захід із сплатою застави у розмірі 44050 грн., яку він сплатив і легковажно віднісся до свого процесуального статусу і знехтував процесуальними обов`язками, вчинивши нове правопорушення.

Керуючись вимогами статей 177, 178, 183, 186, 194, 196, 197, 395 КПК України, -

УХВАЛИВ:

клопотання слідчого задоволити.

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Львівській установі виконання покарань (№19) Управління Державної пенітенціарної служби України у Львівській області.

Строк дії ухвали становить шістдесят днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 рахувати з моменту фактичного затримання о 19.40 год. 26 березня 2019 року.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 153 680 грн.

У випадку внесення вказаного розміру застави, на відповідний рахунок, ОСОБА_5 звільняється з-під варти в порядку, визначеному ч.4 ст.202 КПК України.

У випадку звільнення з-під варти на ОСОБА_5 покладаються такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першим викликом;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1