У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 листопада 2018 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, клопотання слідчого СВ Ужгородського районного відділу поліції Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , погодженого першим заступником керівника Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_7 , про обрання відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця села Ратівці, Ужгородського району, з середньою освітою, одруженого, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч. 1 ст. 115 КК України,

- запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

ВСТАНОВИВ:

Із внесеного клопотання, погодженого з прокурором вбачається, що близько 20 години 20 хвилин 23 листопада 2018 року громадянин ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння та знаходячись за місцем свого проживання в АДРЕСА_1 , на грунті ревнощів до своєї дружини ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи з прямим умислом, взяв будівельний молоток, металевою частиною якого в приміщенні кухні наніс останній декілька ударів по голові, маючи на меті позбавлення життя ОСОБА_8 однак не довів свій злочинний намір до кінця з причин, що не залежали від його волі, оскільки в той час до кухні зайшла його мати громадянка ОСОБА_9 , в присутності якої ОСОБА_5 наніс ще біля двох ударів молотком по голові своїй дружині, після чого ОСОБА_8 вибігла з приміщення кухні до іншої кімнати, де в той час знаходився гр. ОСОБА_10 ., який разом із ОСОБА_9 припинили неправомірні дії ОСОБА_5 , спрямовані на заподіяння смерті його дружині. В подальшому ОСОБА_8 була доставлена та госпіталізована в обласний клінічний центр нейрохірургії та неврології, з попереднім діагнозом (у відповідності до консультації спеціалістів від 23.11.2018): «Відкрита проникаюча черепно мозкова травма, забій головного мозку 2 ст., вдавлені багатоуламкові переломи правої лобно-скроневої ділянки та лівої тім`яної скроневої ділянок. Двобічні гострі гематоми в лобно-скроневих ділянках перелом склепіння з переходом на основу черепа».

24 листопада 2018 року дані відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001433, правова кваліфікація кримінального правопорушення ч.3 ст.15, ч. 1 ст. 115 КК України.

24 листопада 2018 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч. 1 ст. 115 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що підозрюваний ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, кваліфікованого за ч.3 ст.15, ч. 1 ст.115 КК України, який відноситься до категорії особливо тяжких та за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, усвідомлює неминучість призначення покарання, може вчиняти спроби переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні: ОСОБА_9 , ОСОБА_11 , ОСОБА_10 , які проживаюсь за однією адресою з підозрюваним та потерпілу ОСОБА_8 , перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином..

Слідчий також вказує, що ОСОБА_5 проживає за адресою АДРЕСА_1 де в ході огляду місця події було вилучено будівельний молоток зі слідами речовини бурого кольору який є знаряддям вчинення злочину, а тому є загроза знищення, переховування або спотворення будь-яких речей, які матимуть істотне значення для встановлення істини по кримінальному провадженні. Застосування більш м`яких запобіжних заходів будуть не достатньо ефективними запобіжними заходами для запобігання ризикам порівняно із взяттям під варту.

У судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні просили застосувати більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши думку прокурора, слідчого, підозрюваного та його захисника, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

У відповідності до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Слідчим суддею встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 ніде не працює, не має постійного джерела доходу.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя враховує відомості, які характеризують особу підозрюваного, а саме те, що ОСОБА_5 раніше не судимий, має постійне місце проживання.
Слідчий суддя також зважає на те, що під час досудового розслідування важливим також є захист потерпілих та свідків, що слугує забезпеченню належного відправлення правосуддя шляхом отримання показань свідків без будь-яких перешкод.
Європейський суд з прав людини у справі «Летельє проти Франції» (Letellie v France, рішення від 26 червня 1991 р.), зазначив: «особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які роблять виправданим попереднє затримання, принаймні, протягом певного часу».

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

Відповідно до правової позиції ЄСПЛ у справі «Мюррей проти Сполучного Королівства» (п.55 рішення) факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є задачею наступних етапів кримінального процесу.

Затримання та тримання під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягненню цілей якого є тримання під вартою, що визначено в рішенні ЄСПЛ за скаргою «Феррарі-Браво проти Італії).

Згідно ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Відповідно до п.4 ч.2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років;
Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, який відноситься до категорії особливо тяжких і за який йому може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років.

Зазначені обставини в своїй сукупності, на думку слідчого судді, дають підстави вважати, що перебуваючи на волі, ОСОБА_5 , з метою уникнення від кримінальної відповідальності, буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків у даному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
Приймаючи до уваги вищенаведене та фактичні обставини справи, слід чий суддя вважає, що матеріали внесеного клопотання містять достатньо обставин, які свідчать, що інші більш м`які запобіжні заходи можуть бути недостатніми для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а тому слідчий суддя приходить до висновку, що внесене слідчим клопотання є обґрунтованим, відповідає вимогам закону та підлягає до задоволення.
Згідно ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
Приймаючи до уваги, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а також те, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 було вчинено із застосуванням насильства, вважаю за можливе у відповідності до ч.4 ст.183 КПК України не визначати розмір застави у кримінальному провадженні.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 392, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання - задовольнити.

Обрати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця села Ратівці, Ужгородського району, з середньою освітою, одруженого, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч. 1 ст. 115 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання з 24 листопада 2018 року з 01 год. 00 хв.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 закінчується 22 січня 2019 року о 01 год. 00 хв.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1