У Х В А Л А
Іменем України

07 вересня 2018 року м. Київ
Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва: - ОСОБА_1 ,
За участю секретаря: - ОСОБА_2 ,
за участю прокурора: - ОСОБА_3 ,
в присутності підозрюваного: - ОСОБА_4 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_5 у кримінальному проваджені № 0005941 від 08.07.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України,з середньою освітою, непрацюючого, неодруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

- 19.09.2012 року Деснянським районним судом м. Києва за ч. 1 ст. 309 КК України до 6 місяців арешту;

-15.01.20013 року Шевченківським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 185, ст. 395, ст.ст. 70, 71 КК України до 2 років 1 місяця позбавлення волі. Звільнений від подальшого відбування покарання на підставі ст. 2 Закону України «Про амністію у 2014 році» на підставі ухвали Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 23.06.2014 року;

- 26.09.2014 року Деснянським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 186 КК України до 4 років позбавлення волі, 06.04.2018 року звільнений з Райківської виправної колонії № 73 по відбуттю строку покарання, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Деснянського УПГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_6 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Відповідно до клопотання слідчого та наданих матеріалів, в провадженні слідчого відділу Деснянського УПГУНП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 внесене до ЄРДР за № 0005941 від 08.07.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
У рамках вказаного кримінального провадження ОСОБА_4 повідомлено про підозру в тому, що він 08.07.2018 року приблизно о 02 годині 00 хвилин перебуваючи за адресою: м. Київ, пр. Лісовий, 33-А, побачив у раніше незнайомої ОСОБА_7 телефон марки «Xiomi Redmi 5», після чого у нього виник умисел, направлений на заволодіння вказаним телефоном шляхом обману.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне заволодіння чужим майном шляхом обману, ОСОБА_4 діючи умисно, протиправно, з корисливих мотивів, під приводом здійснення дзвінка, взяв у раніше незнайомої ОСОБА_7 належний їй телефон марки «Xiomi Redmi 5», запевнивши, що у подальшому його поверне, на що остання погодилась. Отримавши телефон марки «Xiomi Redmi 5», ОСОБА_4 , утримуючи при собі вищевказаний телефон, відійшов на відстань одного метра від потерпілої. Діставши зі своєї кишені балончик, розпилив слиногінній газ в область очей ОСОБА_7 , яка одразу висловила вимогу незнайомому про повернення свого мобільного телефону марки «Xiomi Redmi 5». Після чого, ОСОБА_8 , усвідомлюючи, що його дії викриті, утримуючи про собі мобільний телефон марки «Xiomi Redmi 5», ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , вартістю 3749 грн. 17 коп. (без ПДВ), у якому біли дві сім-карти мобільних операторів «Vodafone» та «Lifecell», які матеріальної цінності для потерпілої не становлять, без залишку коштів на рахунку, з місця вчинення кримінального правопорушення зник з викраденим майном, яким розпорядився на власний розсуд, чим спричинив потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 3749 грн. 17 коп. (без ПДВ).

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на існування ризиків, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 , який раніше судимий, спробує переховуватись від органів досудового розслідування та суду, може вчинити інше кримінальне правопорушення. Як вказує слідчий, підозрюваний ОСОБА_4 суспільно - корисною працею не займається, офіційного місця роботи не має, постійного джерела доходів також не має, що свідчить про антигромадський спосіб життя.

05.09.2018 року о 17 годині 58 хвилин ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України, в клопотанні викладені обставини, на підставі яких слідчий прийшов до висновку про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 проти клопотання заперечує.

Вислухавши думки прокурора, підозрюваного, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

В наданих до суду матеріалах наявні вагомі докази про причетність підозрюваного ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, санкція якої передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років.

Разом з тим, відповідно до вимог ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Як зазначено в ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє в застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильності кваліфікації дій ОСОБА_4 , приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, що долучені прокурором у судовому засіданні.

Так, підозрюваний ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, раніше неодноразово судимий, без визначеного роду занять, суспільно-корисною працею не займається, немає постійного джерела доходу та міцних соціальних зв`язків, його стан здоров`я не перешкоджає перебуванню у місці попереднього ув`язнення.

Вважаю, що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, виконання ним процесуальних обов`язків, більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України розмір застави не визначається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177-179,183,184, 193,194,196,202, 309 КПК України,
У Х В А Л И В :

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою обчислювати з моменту взяття під варту підозрюваного в залі суду, тобто, з 07 вересня 2018 року.

Строк дії ухвали - до 24 години 00 хвилин 05 листопада 2018 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1