СОЛОМ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 квітня 2019 2019 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопортання ТОВ "Фінансова компанія "ЖЕНЕВА" про передачу майна на відповідальне зберігання,

В С Т А Н О В И В:

Директор ТОВ "Фінансова компанія "ЖЕНЕВА" звернувся до слідчого судді із клопотанням про передачу майна на відповідальне зберігання в порядку ст.55,98, 100 КПК України, просить слідчого суддю постановити ухвалу, якою передати підприємству на відповідальне зберігання арештоване нерухоме майно - нежитлову будівлю (літ. Г) виробничого корпусу 8Б, розташовану за адресою м. Київ, вул. Сурікова, 3, загальною площею 7818,3 кв.м, та нежитлову будівлю (літ. Г) виробничого комплексу 8Б (групи приміщень №2, 6, 8, 9, 11, 12, 13, 15), розташовану за адресою АДРЕСА_1 , загальною площею 6013, 60 кв.м.

В обгрунтування посилається на те, що слідчим відділом Солом`янського УП ГУ НП в м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000554 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.388 КК України.

Директор стверджує, що підприємство є потерпілим.

Також директор зазначає про те, що слідчим суддею Солом`янського суду м.Києва накладено арешт на вищезазначене нерухоме майно з метою збереження речових доказів.

З посиланням на положення статей, які регламентують визначення що таке "речовий доказ"та який порядок його вилучення та подальшого зберігання просить задовольнити подане клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходитьдо висновку, що у відкритті провадження слід відмовити, застосувавши аналогію із ст.ст.303-309 КПК України.

Так, відповідно до ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення КПК України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження,визначені ч.1 ст.7 КПК України.

Положеннями ст.ст.170-174 КПК України передбачений такий захід забезпечення кримінального провадження як арешт майна, який може бути застосований слідчим суддею за клопотання слідчого за погодженням із прокурором, прокурора або цивільного позивача за певних умов.

Також процесуальним законом передбачена можливість звернення на стадії досудового провадження до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту, накладеного раніше ухвалою слідчого судді, як повністю, так і частково.

Вбачається, що підприємство може порушувати питання про часткове скасування арешту майна, накладеного раніше ухвалою слідчого судді.

В той же час, хоча п.1 ч.6 ст.100 КПК України і передбачена можливість передачі власнику на відповідальне зберігання, якщо це можливе без шкоди для кримінального провадження, проте, зазначене питання вирішується або слідчим, а в разі накладення арешту на це майно слідчим суддею під час накладення арешту, або також може вирішуватися під час розггляду клопотання про скасування арешту майна в частині володіння (користування).

Хоча за матеріалами даного кримінального провадження слідчим суддею накладений арешт без заборони володіння та користування нерухомим майном, а тільки із забороною розпорядження ним.

Керуючись ст.ст.7, 9, 98, 100, 170-174, 304 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:
У відкритті провадження за клопотанням, - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання її копії безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1