Справа № 404/7339/16-к
Номер провадження 1-кс/404/3759/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2018 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у закритому засіданні в приміщенні суду в місті Кропивницькому клопотання прокурора Кіровоградської місцевої прокуратури про отримання дозволу на затримання підозрюваного з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кіровограда, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , не маючого судимостей:

по кримінальному провадженню № 0000043,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Кіровоградської місцевої прокуратури, звернувся до суду з клопотанням про надання дозволу на затримання підозрюваного ОСОБА_5 , з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

На обґрунтування клопотання, прокурор зазначив, що в провадженні слідчого Кіровоградського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області перебуває кримінальне провадження №0000043, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.12.2012 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 11.09.1997 року біля 01:30 год. ОСОБА_4 , знаходячись біля готелю «Київ», за адресою: м. Кіровоград, вул. К. Маркса, перебуваючи в нетверезому стані, скоїв незаконне заволодіння транспортним засобом, а саме автомобілем «ГАЗ 2410» з державним номером НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_6 .

Вина доводиться поясненням ОСОБА_4 та господаря автомобіля ОСОБА_6 .

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до наступного.

Внесене слідчим клопотання не відповідає вимогам ст.ст. 188, 189 КПК України.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 188 КПК України, прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися із клопотанням про дозвіл на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Прокурор додає до клопотання документи, які підтверджують зазначені у пунктах 1, 2 частини четвертої статті 189 цього Кодексу обставини.

На виконання вимог ч. 3 ст. 189 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у наданні дозволу на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою його приводу, якщо прокурор не доведе, що зазначені у клопотанні про застосування запобіжного заходу обставини вказують на наявність підстав для тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а також є достатні підстави вважати, що: підозрюваний, обвинувачений переховується від органів досудового розслідування чи суду; одержавши відомості про звернення слідчого, прокурора до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу, підозрюваний, обвинувачений до початку розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу вчинить дії, які є підставою для застосування запобіжного заходу і зазначені у статті 177 цього Кодексу.

На обґрунтування клопотання прокурором зазначено про свідоме ухилення підозрюваного від його явки до органу досудового розслідування. Але, дослідженні матеріали клопотання вказують про передчасність таких припущень, оскільки в системі заходів забезпечення кримінального провадження, - затримання, з метою приводу, є найвпливовішим тимчасовим обмеженням гарантованих людині Конституційних прав та свобод. Дозвіл на затримання можливо реалізувати виключно у випадку, коли безрезультатними залишились менш впливові заходи забезпечення, як то: виклики, штраф, привід, тощо. (ст.ст.134,140, 144 КПК України)

По означеному кримінальному провадженню, слідчий не вчинив жодних розшукових та процесуальних дій, спрямованих на встановлення безпосереднього місця перебування ОСОБА_4 , зокрема не викликав останнього для участі у проведенні слідчих дій. Також, слідчий не застосував заходів забезпечення кримінального провадження, спрямованих на завчасне вручення підозрюваному повідомлення про підозру та повістки. Після чого, за логікою законодавця (ст.ст.138-139 КПК України), повинен був проаналізувати поважність причин неприбуття та з`ясувати наслідки його неявок на виклик. Потім вирішити питання про необхідність застосування грошового стягнення, привід та обов`язок вручення повідомлення про підозру, тощо. Надані на розгляд слідчому судді матеріали клопотання не дають підстав вважати, що ОСОБА_4 перебуває, навіть, в статусі підозрюваного.

Таку необґрунтовану процесуальну поспішність не можна компенсувати порушенням прав підозрюваної особи на захист, оскільки орган досудового розслідування (слідчий), не вчинив процесуальних дій як слідчого, як того вимагає Закон. Єдине, що слідчий виконав, як процесуально незалежно особа оголосив підозрюваного в розшук, в той час як не доведені доводи ні слідчим на прокурорам, що підозрюваний ухиляється від слідства та суду.

Так, слідчий не виносив ОСОБА_4 постанову про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, не викликав жодного разу підозрюваного для проведення будь-яких слідчих дій та вручення останньому належним чином повідомлення про підозру.

Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. (ч. 1 ст. 42 КПК України) Відносно ОСОБА_4 не вчинялось таких процесуальних дій по означеному кримінальному провадженню.

Статус підозрюваного виникає за умов послідовного виконання алгоритму, передбаченого главою 22 КПК України, чого додержано не було. За таких умов, не маю правових передумов дати дозвіл на затримання особи, у якої ще не виникло процесуальних ознак підозрюваного. (ч. 1 ст. 188 КПК України).

Тобто допущені порушення правила виклику підозрюваного, як то передбачено главою 11 КПК України, який здійснюється (ч. 1, 8 ст. 135 КПК України) шляхом: вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою. Особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом не пізніше ніж за три дні до дня виклику. У випадку встановлення цим Кодексом строків здійснення процесуальних дій, які не дозволяють здійснити виклик у зазначений строк, особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом якнайшвидше, але в будь-якому разі з наданням їй необхідного часу для підготовки та прибуття за викликом. Зазначені вимоги закону не додержані, оскільки триденний строк не витриманий, що є неприпустимим.

Сторона обвинувачення не довела поважності неявок ОСОБА_4 . Неможливість правоохоронного органу забезпечити його виклик чи привід, за жодних умов не повинні підмінятись усними припущеннями про його умисне переховування від правоохоронних органів.

Самостійною підставою відмови у задоволенні клопотання є й той факт, що матеріали клопотання не містять письмових доказів про те, що слідчий роз`яснив підозрюваному право на звільнення від кримінальної відповідальності та не вручив повідомлення про підозру, що в результаті не наділяє ОСОБА_4 статусу підозрюваного відповідно до Закону. Ця неповнота не може бути усунута, оскільки законодавець зобов`язав слідчого суддю негайно розглянути клопотання після його одержання. (ч. 2 ст. 189 КПК України)

Сукупний перелік істотних порушень, а також невиконання процедури вручення повідомлення про підозру, можливість звільнення особи від кримінальної відповідальності/покарання не узгоджуються із завданням, у цьому кримінальному провадженні (ст. 2 КПК України).

Відповідно до ч. 2, ч. 3 ст. 189 КПК України клопотання про дозвіл на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою приводу розглядається слідчим суддею, судом негайно після одержання цього клопотання в закритому судовому засіданні за участю прокурора. Таким чином неявка прокурора в судове засідання для розгляду клопотання про дозвіл на затримання з метою приводу є самостійною підставою для відмови у задоволенні клопотання, оскільки прокурором не було доведено обставин визначених ч. 4 ст. 189 КПК України.

Відповідно п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Стороні обвинувачення потрібен час на усунення недоліків.

За таких умов виключається можливість негайного задоволення цього клопотання, як то вимагає ч. 2 ст. 189 КПК України.

Крім вище наведеного слідчий суддя інформує слідчого, що згідно до ч. 2 ст. 49 КК України перебіг давності зупиняється, якщо особа, що вчинила злочин, ухилилася від досудового слідства або суду. У цих випадках перебіг давності відновлюється з дня з`явлення особи із зізнанням або її затримання. У цьому разі особа звільняється від кримінальної відповідальності, якщо з часу вчинення злочину минуло п`ятнадцять років.

Сторона кримінального провадження вправі повторно ініціювати розгляд тотожних заявлених вимог.

Зважаючи на викладене клопотання прокурора не підлягає задоволенню.

З огляду на перераховані обставини, керуючись ст.ст. 187-190, 395 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання прокурора Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000043 про надання дозволу на затримання підозрюваного ОСОБА_4 , з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - при відхиленні апеляції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1