Іванівський районний суд Одеської області
Справа № 511/1188/18
Провадження № 1-кп/499/58/18
У Х В А Л А

Іменем України

"05" грудня 2018 р. смт.Іванівка

Іванівський районний суд Одеської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю учасників кримінального провадження секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника обвинуваченого ОСОБА_5 , представника потерпілого ОСОБА_6 розглянувши у відкритому судовому засіданні обвинувальний акт кримінального провадження №0001123 від 18.09.2015 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.м.Вашковці Чернівецької області, зареєстрованого АДРЕСА_1 та проживаючого АДРЕСА_2 у вчинені злочину передбаченого ч.2 ст.367 КК України;

ВСТАНОВИВ:

Згідно обвинувального акту ОСОБА_4 обвинувачується у вчинені злочину передбаченого ч.2 ст.367 КК України.

В судове засідання представником цивільного позивача Роздільнянської районної ради Одеської області подано клопотання про арешт майна.

Своє клопотання обґрунтовують тим, що поданому кримінальному провадженню Роздільнянською радою Одеської області подано цивільний позов до обвинуваченого ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення. Ціна позову складає 944 800 гривень.

Представник цивільного позивача посилається, що своїми вищезазначеними діями ОСОБА_4 скоїв кримінальне правопорушення передбачене ч.2 ст. 367 КК України, та спричинив Роздільнянській районній раді Одеської області майнову шкоду в розмірі 944880 грн. 00 коп.

Згідно Інформаційної довідки Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 142005918 від 19 жовтня 2018 року обвинуваченому ОСОБА_4 належить квартира АДРЕСА_3 , вартістю 39520 грн. 00 коп. (реєстраційний номер майна у реєстрі прав власності на нерухоме майно - 11794099).

Згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно обвинуваченому ОСОБА_4 та членам його сім`ї - ОСОБА_7 , ОСОБА_8 на праві приватної, спільної сумісної власності належить квартира АДРЕСА_4 , вартістю 16600 грн. (на момент приватизації).

Іншого майна обвинувачений у власності не має, тому може відшкодувати Роздільнянській районній раді Одеської області шкоду завдану скоєнням вищевказаного кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України, тільки за рахунок вищевказаного належного йому нерухомого майна.

В судовому засіданні представник цивільного позивача наполягала на задоволенні даного клопотання.

Прокурор просив розглянути клопотання на розсуд суду.

Обвинувачений та його захисник проти клопотання заперечували просили відмовити, так як сума матеріальної шкоди не підтверджується.

Суд, розглянувши дане клопотання, враховуючи думку учасників процесу, проаналізувавши норми чинного законодавства, вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно із ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Ч.2 ст.170 КПК України передбачено,що арешт майна допускається з метою забезпечення: 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Ч.6 ст.170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Представник цивільного позивача посилається на те що розмір цивільного позову та відповідно розмір шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення становить 944880,00 гривень, тому просить накласти арешт на належне ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 , нерухомого майна у вигляді:1/3 частини квартири АДРЕСА_4 ; квартири АДРЕСА_3 (реєстраційний номер майна у реєстрі прав власності на нерухоме майно - 11794099). .

При цьому слід зазначити, що захисник обвинуваченого надав до суду копію висновку експерта № 143 Е згідно якого сума безпідставно перерахованих КУ «Роздільнянська ЦРЛ» коштів на рахунок ФОП « ОСОБА_9 » в рамках договору № 19-01/05 від 05.08.2015 року складає 944880,00 гривень та надав лист директора Одеського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру від 11.10.2018 року № 19/116-22465 згідно якого вбачається, що з метою усунення наявних розбіжностей директор просить не враховувати в рамках досудового розслідування висновок експерта від 29.11.2016 року № 143Е та призначити у даному кримінальному провадженні судову економічну експертизу.

Відповідно до ч.8 ст.70 КПК України вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою».

Ч.2 ст.173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна суд повинен врахувати розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

На час розгляду питання про арешт майна з метою забезпечення цивільного позову суд вважає, що розмір шкоди завданої кримінальним правопорушення є спірним та недоведеним.

Тому підстав для накладення арешту суд не вбачає та вважає за можливе відмовити у задоволенні клопотання.

Керуючись ст.170,171,173 КПК України, суд,-
ПОСТАНОВИВ:
В задоволенні клопотання представника цивільного позивача Роздільнянської районної ради Одеської області про арешт майна по кримінальному провадженню №0001123 від 18.09.2015 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинені злочину передбаченого ч.2 ст.367 КК України - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

СуддяОСОБА_1