Справа № 754/1542/19
У Х В А Л А
Іменем України

01 квітня 2019 року Деснянський районний суд м.Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1
секретаря судового засідання ОСОБА_2
за участю: прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5

перекладача ОСОБА_6
провівши підготовче судове засідання в м.Києві по матеріалам кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000559 від 14.06.2018 року за обвинуваченням
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

уродженця Яванського району Республіки Таджикистан, таджика,

громадянина Республіки Таджикистан, не одруженого,

зареєстрованого за адресою:

АДРЕСА_1 ,

проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

раніше не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 358 ККУкраїни,

ВСТАНОВИВ:
До Деснянського районного суду м. Києва від прокурора надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000559 від 14.06.2018 року відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст.263, ч. 4 ст. 358 КК України.
Ухвалою суду вказане кримінальне провадження призначене до підготовчого судового засідання.
В підготовчому судовому засіданні прокурор вважав за необхідне призначити обвинувальний акт до розгляду по суті. Крім того, зазначив, що строк обраного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою закінчується 04.04.2019 року. На даний час продовжують існувати ризики, що обвинувачений спробує переховуватись від органів досудового розслідування та суду, може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення та буде перешкоджати кримінальному провадженню, а саме ухилятиметься від забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а тому заявив клопотання про продовження ОСОБА_4 строку тримання під вартою.
Захисник заперечував проти призначення обвинувального акту до розгляду по суті, оскільки він не повному обсязі ознайомився з матеріалами кримінального провадження, крім того, його підзахісний не володіє українською мовою, а процусуальні письмові документи, з якими ознайомився захистник, переведені на таджицьку мову вибірково, не в повному обсязі. Крім того, захисник заперечував щодо клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , просив обрати відносно останнього більш м`який запобіжний захід - домашній арешт, враховуючи відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України та стан здоров"я обвинуваченого. І заявив клопотання з приводу письмового зобов"язання гр. ОСОБА_7 , яким особисто воно було подане до концеляріі суду 20.03.2019 року, з приводу зобов"язання доставляти ОСОБА_4 в суд на першу про те вимогу.

Обвинувачений підтримав думку захисника.
Вислухавши думку прокурора, захисника, обвинуваченого, суд прийшов до висновку, що обвинувальний акт щодо ОСОБА_4 підлягає поверненню прокурору виходячи з наступного.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акта прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

Положення ч. 4 ст. 110 КПК України визначають, що обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у статті 291 цього Кодексу.

Під час підготовчого судового засідання встановлено, що ОСОБА_4 є таджиком, громадянином Республіки Таджикистан, який не володіє українською мовою.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 29 КК України особа повідомляється про підозру у вчиненні кримінального правопорушення державною мовою або будь-якою іншою мовою, якою вона достатньо володіє для розуміння суті підозри у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя, суд, прокурор, слідчий забезпечують учасникам кримінального провадження, які не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, право давати показання, заявляти клопотання і подавати скарги, виступати в суді рідною або іншою мовою, якою вони володіють, користуючись у разі необхідності послугами перекладача в порядку, передбаченому цим Кодексом. Переклад судових рішень та інших процесуальних документів кримінального провадження засвідчуються підписом перекладача.
Суд також звертає увагу на п. 18 ч. 3 ст. 42 КПК України, яким передбачено що підозрюваний, обвинувачений має право користуватися рідною мовою, отримувати копії процесуальних документів рідною або іншою мовою, якою він володіє, та в разі необхідності користуватися послугами перекладача за рахунок держави.
Право обвинуваченого на одержання допомоги перекладача також є невід`ємною складовою закріпленого у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод права на справедливий суд. Кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право, якщо він не розуміє мови, яка використовується в суді, або не розмовляє нею, - одержувати безоплатну допомогу перекладача.

Зі змісту положень ст. 29 КПК України та практики ЕСПЛ вбачається, що «інформація про звинувачення надається обвинуваченому мовою, яку він розуміє, якщо обвинувачений не володіє мовою, що використовується і не розуміє її, документ, що містить звинувачення, повинен бути перекладений мовою, зрозумілою обвинуваченому» (рішення ЄСПЛ «Ермі проти Італії»)

Судом встановлено, що обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 та додатки до нього, не відповідають вимогам КПК України, оскільки з матеріалів судового провадження вбачається, що до суду прокурором направлений обвинувальний акт та реєстр матеріалів кримінального провадження, викладені українською мовою, а переклад обвинувального акту, в якому викладено формулювання обвинувачення зрозумілою обвинуваченому мовою, та реєстр матеріалів кримінального провадження матеріали справи не містять. В матеріалах наявна росписка про отримання ОСОБА_4 обвинувального акту та копію реєстру матеріалів досудового розслідування з перекладом на російську та таджицьку мови, без зазначення кількості аркушів даних документів. Зазначені документи не долучені до обвинувального акту. Крім того, переклад процесуальних документів у даному кримінальному проавдженню здійснено вибірково, не в повному обсязі.
Тому, оскільки стороною обвинувачення не дотримано визначної законом процедури здійснення обвинуваченому ОСОБА_4 перекладу всіх процесуальних документів мовою, якою він володіє, що має наслідком порушення його права на захист, суд приходить до висновку про неможливість призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта.
Щодо клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу стосовно ОСОБА_4 , то суд, заслухавши думку учасників судового провадження, приходить до наступного висновку.
Відповідно до положень ст. 178 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.
На даний час залишається достатньо підстав вважати, що ОСОБА_4 , опинившись на волі, зможе ухилитися від суду та не виконати його процесуальні рішення (ризик переховування), і на це вказують такі обставини, як характер протиправних дій, в яких він обвинувачується і щодо яких органами досудового розслідування висунута підозра (обвинувачення); тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих йому злочинів.
За сукупністю вище наведених обставин, суд вважає за необхідне продовжити стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки відсутні підстави вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст. 176 КПК України можуть на даному етапі забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають з ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою суду та його належну поведінку, попередити вчинення нових злочинів.
Розмір застави, визначений ОСОБА_4 сдідчим суддею Шевченківського районного суду міста Києва у розмірі 120 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, суд вважає справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, який не порушує права підозрюваного та підстави вважати його завідомо непомірним для ОСОБА_4 суд не вбачає.
Клопотання гр. ОСОБА_7 про особисту поруку, суд залишає без розгляду, оскільки останнній в підготовче судлове засідання, 01.04.2019 року, особисто не з"явився, а відповідно до вимог ч.3 ст.180 КК України поручителю роз"яснюється у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється або обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов"язки поручителя та наслідки їх невиконання, право на відмову від прийнятих на себе зобов"язань та порядок реалізації такого права. крім того, суд повинен впевнитись, що поручитель є особою, яка заслуговує на особливу довіру, до заяви ОСОБА_8 не надоно жодного документу, що свідчило б про те, що дана особа заслуговує на особливу довіру.
Керуючись вимогами ст.ст.291,314 КПК України,

УХВАЛИВ:
Обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000559 від 14.06.2018 відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 358 КК України повернути прокурору прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .
Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на 60 (шістдесят) діб, до 30.05.2019 року, включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання Ілхомі Сайірахмонзода обов`язків, визначених КПК України.
Визначити ОСОБА_4 розмір застави достатньої для виконання обвинуваченним обов"язків, передбачених КПК України у розмірі 120 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 230 520 (двісті тридцять тисяч п`ятсот двадцять) грн. яка може бути внесена як самими обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Код , банк одержувач ТУДСАУ в м.Києві, МФО 820172, рахунок №2089.
Покласти на обвинуваченого у разі внесення застави наступні обов`язки:
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він перебуває, без дозволу суду;
- прибувати за кожного вимогою до суду;
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 30 травня 2019 року.
Клопотання ОСОБА_7 - залишити без розгляду.
Копію ухвали надіслати до Київського СІЗО - для відома.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення через Деснянський районний суд м. Києва.

Головуючий: