Справа № 202/39/19
Провадження № 1-кс/202/170/2019
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

18 січня 2019 року слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Дніпропетровська, громадянина України, який має вищу освіту, одружений, має на утриманні неповнолітню дитину, 2004 року народження, є приватним підприємцем, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , не судимий,
підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 296, ч. 1 ст. 345 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий слідчого відділу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_4 звернувся в рамках кримінального провадження № 0001423 від 12 червня 2018 року з клопотанням, погодженим із прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 296, ч. 1 ст. 345 КК України.

Дане клопотання обґрунтовано тим, що 12 червня 2018 року приблизно о 12-00 годині в кабінеті першого заступника керівника Дніпропетровської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_7 за адресою: м. Дніпро, вул. Чернишевського, 23 відбувся прийом ОСОБА_5 як заявника у кримінальному провадженні № 0001590, на якому були присутні: перший заступник керівника Дніпропетровської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_7 , прокурор Дніпропетровської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_8 , начальник відділення СВ Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_9 та слідчий СВ Дніпровського ВП ГУНП ОСОБА_10 . Під час вказаного прийому ОСОБА_5 вчинив конфлікт із прокурором ОСОБА_8 з тієї причини, що прокурором було роз`яснено, що підстав для повідомлення про підозру у кримінальному провадженні № 0001590 громадянці ОСОБА_11 немає. Під час конфлікту ОСОБА_5 висловлювався в бік ОСОБА_8 грубою нецензурною лайкою, тим самим принижуючи його честь і гідність. У подальшому ОСОБА_5 , грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, діючи нахабно та зухвало, з умислом на пошкодження майна, яке належить прокуратурі Дніпропетровської області, підійшов до столу першого заступника керівника Дніпропетровської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_12 , де взяв у руки монітор марки «Philips» модель 246V5L серійний номер АU1A, який знаходиться на балансі прокуратури Дніпропетровської області, підняв його та кинув на підлогу. Після вчинення вказаних хуліганських дій ОСОБА_5 попрямував на вихід з кабінету, але був зупинений прокурором ОСОБА_8 . Продовжуючи свій злочинний умисел, спрямований на грубе порушення громадського порядку, ОСОБА_5 почав висловлюватися на адресу ОСОБА_7 і ОСОБА_8 нецензурною лайкою. Окрім того, достовірно знаючи, що прокурор Дніпропетровської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_8 виконує службові обов`язки, а саме є процесуальним керівником у кримінальному провадженні № 0001590, розуміючи, що після пошкодження майна, яке знаходиться на балансі прокуратури області, а саме монітора марки «Philips» модель 246V5L серійний номер АU1A, його погрози будуть сприйнято реально, бажаючи вплинути на прийняття рішення у кримінальному провадженні щодо повідомлення про підозру ОСОБА_11 , декілька разів в ультимативній формі промовив прокурору ОСОБА_8 погрози пошкодженням належного йому майна у зв`язку з виконанням ним службових обов`язків. Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 296, ч. 1 ст. 345 КК України. Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується протоколом огляду місця події, протоколами допиту потерпілих ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , протоколами допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_9 , протоколами слідчих експериментів за участю потерпілих ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та свідка ОСОБА_9 , висновком судової товарознавчої експертизи, висновком комп`ютерно-технічної експертизи.
Вказує, що в ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Так, ОСОБА_5 неодноразово вручалися повістки про виклик та останній був повідомлений про необхідність явки до СУ ГУНП в Дніпропетровській області, однак підозрюваний ОСОБА_5 виклики правоохоронних органів ігнорує. Окрім того, ОСОБА_5 викликався до СУ ГУНП в Дніпропетровській області по телефону, однак повідомив, що за викликом він не з`явиться. В ході розмови поводив себе зухвало та грубо, нецензурною лайкою виражався на адресу співробітника УКР ГУНП в Дніпропетровській області. Також 16.11.2018 року слідчим суддею Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_13 за клопотанням слідчого було винесено ухвалу про привід підозрюваного ОСОБА_5 до СУ ГУНП в Дніпропетровській області, однак виконати вказану ухвалу не надалося за можливе, так як ОСОБА_5 переховується. 10.12.2018 року в приміщенні Індустріального районного суду м. Дніпропетровська підозрюваному ОСОБА_5 під відеозапис було вручено клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, однак від його отримання підозрюваний відмовлявся. 13.12.2018 року підозрюваний ОСОБА_5 на розгляд клопотання в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив. На судові виклики не реагує, у зв`язку з чим в розгляді даного клопотання відмовлено. Викладене свідчить, що підозрюваний ОСОБА_5 не виконує свої обов`язки, передбачені ст. 42 КПК України та умисно переховується від органів досудового розслідування та суду. 13.12.2018 року відповідно до ст. 281 КПК України підозрюваного ОСОБА_5 оголошено в розшук. Про вчинення ОСОБА_5 інших кримінальних правопорушень, свідчить те, що на даний час у провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській області знаходяться кримінальні провадження № 0000900 та № 0002799 за фактами вчинення ОСОБА_5 злочинів проти правосуддя. Отже, ОСОБА_5 , вчинивши кримінальні правопорушення проти працівників правоохоронних органів, продовжив умисно вчиняти злочини проти правосуддя. Враховуючи вищевикладене, є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності може вчинити дії, передбачені п. 1, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. На думку слідчого, застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належне виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків.
У судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали.
Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні свою причетність до інкримінованого правопорушення заперечував, пояснивши, що до прокуратури він був запрошений самим прокурором Вишнивецьким, події правопорушення не було і він жодним чином не переховується. Його затримання 12 червня 2018 року визнано незаконним. Просив у задоволенні клопотання відмовити.
Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні також просив у задоволенні клопотання відмовити, посилаючись на необґрунтованість підозри та недоведення ризиків для тримання ОСОБА_5 під вартою.
Слідчий суддя, заслухавши учасників кримінального провадження, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до наступного висновку:

Слідчим суддею встановлено, що СУ ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0001423, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 червня 2018 року.

8 листопада 2018 року в даному кримінальному провадженні ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 1 статті 296, частиною 1 статті 345 КК України, які є злочинами середньої тяжкості.

Згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою.
Виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Крім того, у рішенні «Мюррей проти Сполученого Королівства» ЄСПЛ зауважив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що необхідні для обґрунтування обвинувального вироку.
Слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами, які були оголошені в судовому засіданні, зокрема протоколами допиту потерпілих ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , протоколами допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_9 , протоколами слідчих експериментів за участю потерпілих ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , підтверджується наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого правопорушення, оскільки з них вбачають обставини, що зазначені у повідомлені про підозру, а саме, що ОСОБА_5 підняв монітор, який стояв на столі прокурора Вишнивецького, з силою кинув його на підлогу, після чого сказав прокурору Дзюбі, що наразі його черга відчути те, що відчув Вишнивецький і йому треба боятися за своє майно, повторивши зазначену фразу декілька разів.

Доводи ОСОБА_5 щодо незаконності його затримання на сьогодні не спростовують обґрунтованості підозри, оскільки слідчим суддею досліджувалися ці обставини і встановлено, що затримання мало після події, яка інкримінується ОСОБА_5 .
Водночас, ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово наголошував, що обґрунтованість підозри не є безумовною підставою для застосування запобіжного заходу або продовження його строку, оскільки для тримання особи під вартою суд повинен встановити наявність ризиків непроцесуальної поведінки підозрюваного: ризик, що підозрюваний не прибуде до суду, ризик, що після звільнення особа вчинить дії, спрямовані на переховування від правосуддя, вчинить інше кримінальне правопорушення, буде причиною суспільного безладу.
Так, відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з частиною другою статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною першої статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

При цьому відповідно до пункту 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України" при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
Слідчий суддя вважає, що в судовому засіданні прокурором доведено наявність ризику, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки під час досудового розслідування на ОСОБА_5 , який був обізнаний, що йому повідомлено про підозру, накладалося грошове стягнення за неявку на виклик, до нього застосовувався привід, а також було оголошено його розшук.

Щодо доводів слідчого та прокурора про можливість вчинення ОСОБА_5 нових кримінальних правопорушень, то зазначений ризик слідчий суддя вважає недоведеним, оскільки до ЄРДР хоча й внесено відомості про кримінальні правопорушення, але ОСОБА_5 не повідомлено про підозру в них.

Вирішуючи питання про обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу, крім ризику, передбаченого пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, слідчий суддя також враховує вагомість наявних доказів, які дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 1 статті 296, частиною 1 статті 345 КК України, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим (до трьох років позбавлення волі), дані про особу підозрюваного, який має міцні соціальні зв`язки: постійне місце проживання, власну сім`ю, на його утриманні знаходиться неповнолітня дитина, 2004 року народження, є приватним підприємцем, займається громадською діяльністю, не засуджувався, тобто веде добропорядний спосіб життя.

Виходячи з вищенаведеного, слідчий суддя вважає, що для запобігання ризику можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, достатньою мірою для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків буде запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період часу, оскільки слідчими і прокурором у судовому засіданні не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти ризику, передбаченому п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

На переконання слідчого судді, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби зможе запобігти зазначеному ризику та повною мірою буде гарантуватиме виконання підозрюваним на час досудового розслідування процесуальних обов`язків, при цьому дозволить йому працювати, займатися громадською діяльністю, мінімально обмежить його права та свободи.

В той час як тримання підозрюваного під вартою не є виправданим, оскільки в даному конкретному кримінальному провадженні істинні вимоги публічного інтересу з урахуванням презумпції невинуватості не переважують правило поваги до особистої свободи.
Таким чином, у задоволенні клопотання слідчого про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно відмовити, застосувавши відносно нього запобіжний захід у виді домашнього арешту в певний період доби та поклавши на нього обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 183, 193-194, 196, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання слідчого слідчого відділу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 296, ч. 1 ст. 345 КК України, відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк 22 (двадцять два) дні, тобто до 8 лютого 2019 року включно, заборонивши йому залишати житло за місцем свого проживання: АДРЕСА_1 у певний період доби, а саме з 20-00 години вечора до 06-00 години ранку наступної доби.

Зобов`язати ОСОБА_5 :

- прибувати до слідчого, прокурора, судді за першою вимогою;

- не відлучатися з міста Дніпра без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Строк дії ухвали слідчого судді до 8 лютого 2019 року включно.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвалу передати для виконання начальнику Амур-Нижньодніпровського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області, а також слідчому СУ ГУПН в Дніпропетровській області ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1