печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 листопада 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 з участю секретаря ОСОБА_2 , особи, що звернулася зі скаргою ОСОБА_3 , розглянувши в режимі відеоконференції скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого про відмову у визнанні потерпілим у кримінальному провадженні,

В С Т А Н О В И В :

19.07.2018 р. ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі скаргою в порядку п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України на постанову старшого слідчого в ОВС слідчого відділу ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_4 від 10.05.2018 р. про відмову в задоволенні клопотання заявника ОСОБА_3 про допит його в якості потерпілого.

В обґрунтування доводів скарги посилається на незаконність та необґрунтованість вказаної постанови. Просить зобов`язати слідчого призначити та провести слідчу дію по суті якої подано клопотання.

В судовому засіданні ОСОБА_3 доводи та вимоги скарги підтримав в повному обсязі, просив задовольнити.

Будучи належним чином повідомленим про день, час, місце розгляду скарги представник органу досудового розслідування в судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

З огляду на конституційні принципи змагальності сторін та диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті доводів та вимог скарги за відсутності в судовому засіданні представника органу досудового розслідування та заявника на підставі долучених до скарги матеріалів.

Заслухавши особу, яка звернулася зі скаргою, дослідивши матеріали скарги, приходжу до наступного висновку.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України.

Зокрема, у відповідності до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.

Судом встановлено, що слідчим відділом ГУ СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР 12.02.2018 р. на підставі заяви ОСОБА_3 під № 0000298, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365 КК України.

Згідно описової частини оскаржуваної постанови в рамках вказаного кримінального провадження 17.04.2018 р. ОСОБА_3 було допитано в якості свідка.

10.05.2018 р. до органу досудового розслідування у порядку ст. 220 КПК України надійшло клопотання щодо допиту заявника в якості потерпілого.

Постановою старшого слідчого в ОВС слідчого відділу ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_4 від 10.05.2018 р. в задоволенні вказаного клопотання відмовлено.

Відповідно до ст. 220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Між тим, згідно ч.1 ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню:

1) подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення);

2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення;

3) вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат;

4) обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження;

5) обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності або покарання;

6) обставини, які підтверджують, що гроші, цінності та інше майно, які підлягають спеціальній конфіскації, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна, або призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи винагороди за його вчинення, або є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом, або підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення;

7) обставини, що є підставою для застосування до юридичних осіб заходів кримінально-правового характеру.

Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження (ч.2 ст. 91 КПК України).

У відповідності до ч.3 ст. 93 КПК України сторона захисту, потерпілий здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

Ініціювання стороною захисту, потерпілим проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 КПК України.

При цьому, ч.ч. 1, 2 ст. 223 КПК України встановлено, що слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Оскаржувана постанова обґрунтована тим, що наразі в рамках кримінального провадження відсутні доведені дані з приводу нанесення будь-яких матеріальних збитків ОСОБА_3 , що свідчить про відсутність можливості його допиту в якості потерпілого.

Враховуючи, що розгляд справи у відповідності до положень ст. 22 КПК України відбувається на засадах змагальності, тоді як ОСОБА_3 , як особа, яка подала скаргу, не представив слідчому судді відомостей щодо обставин, які передбачені ч.1 ст. 91 КПК України, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та по суті яких ним подано клопотання органу досудового розслідування про його допит в якості потерпілого, стверджувати, що ініційована ним процесуальна дія здатна забезпечити подання суду належних і допустимих доказів, як це передбачено ч.3 ст. 93 КПК України, не представляється можливим.

Таким чином доводи вищевказаної постанови в належний спосіб ОСОБА_3 не спростовані.

Зважаючи на вищевикладене, слідчий суддя погоджується з висновком слідчого в оскаржуваній постанові про відсутність підстав для задоволення клопотання ОСОБА_3 з вищевказаних мотивів, а відтак скарга задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 22, 91, 93, 220, 223, 303-309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

В задоволені скарги відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1