У Х В А Л А
судового засідання

01.02.2019 року м.Мостиська

єдиний унікальний номер 448/1543/18
провадження №1-кп/448/163/18
Мостиський районний суд Львівської області в складі:
головуючий суддя ОСОБА_1
при секретарі судового засідання ОСОБА_2
під час проведення у м.Мостиська відкритого підготовчого судового засідання у кримінальному провадженні №0000150 внесеному в ЄРДР 29.03.2018 року за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.366 та ч.1 ст.190 КК України,-

учасники справи:
прокурор ОСОБА_4 ,
обвинувачена ОСОБА_3 ,
її захисник-адвокат ОСОБА_5 ,
встановив:

В проваджені Мостиського районного суду Львівської області знаходиться вищевказане кримінальне провадження.

Захисник обвинуваченої-адвокат ОСОБА_5 , в судовому засіданні подав письмове клопотання про повернення обвинувального акту прокурору. Вказане клопотання обґрунтовує тим, що 18.06.2018р. його підзахисній ОСОБА_3 повідомлено про підозру, 16.08.2018р. постановою керівника Городоцької місцевої прокуратури продовжено строк досудового розслідування до 18.09.2018р., а 24.09.2018р. складено та затверджено обвинувальний акт. Стверджує, що таким чином вказаний обвинувальний акт складений та затверджений після закінчення строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, а тому вважає, що вказане порушення вимог КПК України і є підставою для повернення обвинувального акту прокурору.

Обвинувачена ОСОБА_3 підтримала клопотання свого захисника.

Прокурор в судовому засіданні заперечила щодо клопотання захисника про повернення обвинувального акту щодо ОСОБА_3 , вважає його безпідставним та не обґрунтованим. Обвинувальний акт щодо ОСОБА_3 відповідає нормам КПК щодо його форми та змісту, містить місце та дату його складання, найменування кримінального провадження, виклад фактичних обставин, формулювання обвинувачення, тобто, усі передбачені ст. 291 КПК України відомості, які у будь-якому випадку безпосередньо деталізуються під час судового розгляду.

Ознайомившись зі змістом обвинувального акту та доданими до нього додатками, заслухавши думку прокурора, котра щодо задоволення клопотання заперечувала, думку обвинуваченої та її захисника, які підтримали клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, суд дійшов такого висновку.

За приписами ч.3 ст.314 КПК України суд має право із стадії підготовчого судового розгляду повернути обвинувальний акт прокурору в тому випадку, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу, тобто за наявності таких порушень вимог процесуального закону, які перешкоджають призначенню справи до судового розгляду.

Згідно п.13 ч.1 ст.3 КПК України обвинувачення - це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.

Процесуальним рішенням, яким прокурор висовує обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування, відповідно до положень ч.4 ст.110 КПК України, є обвинувальний акт, який повинен відповідати вимогам, передбаченим ст.291 цього Кодексу.

Вимоги, які висуваються до обвинувального акта, визначені у ст.291 КПК України.

Обвинувальний акт має містити такі відомості:

1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер;

2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора;

5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення;

6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання;

7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням;

7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими;

8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування);

9) дату та місце його складення та затвердження.

Обвинувальний акт підписується слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.

До обвинувального акта додається:

1) реєстр матеріалів досудового розслідування;

2) цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування;

3) розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування (крім випадку, передбаченого частиною другою статті 297-1 цього Кодексу);

4) розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного;

5) довідка про юридичну особу, щодо якої здійснюється провадження, у якій зазначаються: найменування юридичної особи, її юридична адреса, розрахунковий рахунок, ідентифікаційний код, дата і місце державної реєстрації.

Суд вважає, що із системного аналізу законодавства та судової практики з питання повернення обвинувального акту прокурору вбачається, що у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту прокурору, якщо він не відповідає вимогам статті 291 КПК України, зокрема, якщо документи містять положення, що суперечать одне одному; у документах наведено недопустиму натуралізацію опису злочину; вони не підписані слідчим (крім випадків, коли прокурор склав їх самостійно) чи не затверджені прокурором; до них не долучено передбачені законом додатки.

Із змісту обвинувального акту щодо ОСОБА_3 , копія якого вручена під розписку обвинуваченій та її захиснику, вбачається, що в ньому містяться як формулювання обвинувачення з викладом фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, так і правова кваліфікація правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Разом з тим, клопотання сторони захисту про повернення обвинувального акту є безпідставним, оскільки твердження про те, що обвинувальний акт у даному кримінальному провадженні затверджений прокурором ОСОБА_4 , та скерований до суду поза встановленими строками досудового розслідування не ґрунтується на вимогам кримінального процесуального закону

Так, строки досудового розслідування визначені ст.219 КПК України.

Однак, заявляючи вказане клопотання, сторона захисту не звернула увагу на те, що згідно частини третьої даної статті строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею.

За змістом ст.290 КПК України, визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта, прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний повідомити підозрюваному, його захиснику, законному представнику про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

За приписами ч.ч. 4, 10 ст.290 КПК України надання доступу до матеріалів включає в себе можливість робити копії або відображення матеріалів. Сторонам кримінального провадження надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ.

Згідно ч.1 ст.291 КПК України слідчим складається обвинувальний акт, який затверджується прокурором. Обвинувальний акт може бути складений прокурором, зокрема якщо він не погодиться з обвинувальним актом, що був складений слідчим.

Аналіз змісту наведених норм, послідовності їх викладу дає підстави для висновку про те, що повідомлення підозрюваного, його захисника, законного представника про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування здійснюється після того, як зібрані під час досудового розслідування докази будуть визнані стороною обвинувачення достатніми для складання обвинувального акту. Тобто, після повідомлення про завершення досудового розслідування слідчі дії не проводяться, надається доступ до матеріалів кримінального провадження і тривалість даної процесуальної дії не включається до строків досудового розслідування.

Як вбачається з реєстру матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні 18.06.2018р. обвинуваченій ОСОБА_3 повідомлено про підозру.

В подальшому, зокрема 16.08.2018 керівником Городоцької місцевої прокуратури ОСОБА_6 продовжено строк досудового розслідування до 18.09.2018 року.

14.09.2018 обвинуваченій ОСОБА_3 , та її захиснику повідомлено про завершення досудового розслідування кримінального провадження та надано доступ до матеріалів досудового розслідування

Отже, саме з цього часу наступає строк на ознайомлення з матеріалами, який не включається у строки досудового розслідування.

Так, 24.09.2018 року слідчий Мостиського ВП Яворівського ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_7 , в переведенні котрого перебувало вищевказане кримінальне провадження звертався до суду із клопотанням про встановлення строку для ознайомлення із матеріалами досудового розслідування обвинуваченій ОСОБА_3 , оскільки така не з`являлась на виклики слідчого.

Вказане клопотання ухвалою слідчого судді залишено без розгляду за заявою слідчого ОСОБА_7 у зв`язку з тим, що сторона захисту все ж таки реалізувала своє право на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування

24.09.2018 був складений і затверджений обвинувальний акт та направлений до суду, що є послідовними і завершальними діями досудового розслідування.

Також суд вказує і на те, що з реєстру вбачається про те, що після повідомлення про завершення досудового розслідування слідчі дії не проводилися.

Суд вважає необґрунтованими доводи захисника про складання та затвердження обвинувального акту поза межами строку досудового розслідування.

Крім того, також вважає необхідним зауважити, що повертаючи прокурору обвинувальний акт з підстав, наведених захисником суд би вийшов за межі своїх повноважень, оскільки, виконуючи вимоги ст.314 КПК України, що регламентує порядок проведення судом підготовчого судового засідання за пред`явленим обвинуваченням, на даній стадії судового розгляду, не вправі давати будь - яку оцінку обвинуваченню, в тому числі і щодо допустимості оцінки доказів та правильності пред`явленого обвинувачення.

Згідно з приписами ч.1 ст.89 КПК України, суд повинен вирішувати питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення. В разі визнання судом порушення кримінального процесуального закону слідчим чи прокурором під час досудового розслідування, це може вплинути на визнання доказу допустимим.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №223-1430/0/4-12 від 03 жовтня 2012 року «Про порядок здійснення підготовчого судового провадження відповідно до КПК України» повернення обвинувального акта прокурору передбачає не формальну невідповідність такого акта вимогам закону, а наявність у ньому таких недоліків, які перешкоджають суду призначити судовий розгляд.

Таким чином, суд приходить до висновку, що з огляду на виключний перелік підстав для повернення обвинувального акту прокурору, вказані захисником обставини не можуть бути підставою для повернення обвинувального акту, у зв`язку з чим в задоволенні клопотання сторони захисту слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 291, 314, 372 КПК України, суд -

ухвалив:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 , підтриманого обвинуваченою ОСОБА_3 про направлення прокурору обвинувального акту у кримінальному провадженні №0000150, внесеному в ЄРДР 29 березня 2018 року за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.366 та ч.1 ст.190 КК України, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає

Суддя ОСОБА_1