Справа № 361/6736/16-к
Провадження № 1-кп/361/101/18
У Х В А Л А
ПІДГОТОВЧОГО СУДОВОГО ЗАСІДАННЯ
=========================================================================
27 квітня 2018 року Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2
з участю : прокурора ОСОБА_3
захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5
представника потерпілого ОСОБА_6
у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.270 КК України,
27.04.2017 року до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшли матеріали кримінального провадження, про обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.270 КК України, які складаються з обвинувального акта, реєстру матеріалів досудового розслідування та розписок про отримання копії обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування підозрюваним та іншими документами.
З реєстру матеріалів досудового розслідування вбачається, що заходи забезпечення кримінального провадження, були застосовані до ОСОБА_7 у виді домашнього арешту на строк до 29.11.2016 року.
В підготовчому судовому засіданні прокурор вказав, що обвинувальний акт відповідає чинному законодавству, провадження можливо призначити до судового розгляду.
Представник потерпілих ОСОБА_6 підтримав прокурора і не заперечував проти призначення провадження до судового розгляду.
Обвинувачений ОСОБА_7 не заперечив проти призначення провадження до судового розгляду.
Захисник ОСОБА_4 вважає можливим призначення провадження до судового розгляду.
Крім того від захисника ОСОБА_4 надійшло письмове клопотання про скасування арешту майна, який було накладено ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 13.06.2016 року на майно обвинуваченого. Клопотання мотивовано тим, що на даний час відпала необхідність в існуванні арешту майна, оскільки даний арешт накладався з метою відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок кримінального правопорушення, а на даний час всі потерпілі, які заявляли цивільні позови від своїх позовів відмовились.
Захисник ОСОБА_5 також вважає можливим призначення провадження до судового розгляду та підтримав клопотання колеги .
Заслухавши в підготовчому судовому засіданні думку сторін суд вважає, що обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору, виходячи з наступного.
Згідно до вимог ст.314ч.3п.3 КПК України, суд в підготовчому судовому засіданні має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.
Відповідно до ст.291ч.2п.5 КПК України обвинувальний акт має містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті(частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.
Аналіз змісту обвинувального акту указує на те, що при складанні обвинувального акту прокурором не було дотримано цих вимог закону, та не було усунуті порушення КПК України, встановлені Ухвалою Апеляційного суду Київської області від 22.03.2017 року , оскільки направлений прокурором обвинувальний акт не містить у собі належним чином сформульованого обвинувачення відповідно до положень закону.
Так, формулювання обвинувачення повинно складатись з обставин, які свідчать про наявність доведених даних про подію( час, місце, спосіб) кримінального правопорушення, форму вини, мотив і мету його вчинення, обставини, які впливають на ступінь тяжкості кримінального правопорушення тощо.
Правова кваліфікація дій особи в обвинувальному акті повинна містити не тільки посилання на окрему статтю і частину цієї статті кримінального закону, а й точне формулювання в тому числі об`єктивної сторони.
Об`єктивна сторона злочину, передбаченого ч.2 ст.270 КК України, проявляється в порушенні встановлених законодавством вимог пожежної безпеки, настанням наслідків у виді виникнення пожежі, якою заподіяно загибель людей, чи інших тяжких наслідків та прямого причинного зв`язку між порушеннями та наслідками, що настали.
На думку суду, органом досудового розслідування, в направленому обвинувальному акті, не конкретно зазначені дані про правову кваліфікацію кримінального правопорушення (об`єктивна сторона кримінального правопорушення) обвинуваченого . А саме ОСОБА_7 інкримінується порушення вимог пожежної безпеки, однак обвинувачення не містить вказівку на те , які саме конкретні порушення призвели до передбачених об`єктивною стороною злочину наслідків та в чому конкретно вони проявились. Зокрема в обвинуваченні не вказано конкретно від яких дій та внаслідок чого виникла пожежа в будівлі по АДРЕСА_2 .
При цьому обставини кримінального правопорушення викладено неконкретно, поверхово, з констатацією лише висновку експертизи. Виклад даних обставин та пред`явлене обвинувачення містить суперечності стосовно форми злочинної необережності, зокрема на а.с.15 обвинувального акту вказано, що ОСОБА_7 не передбачив можливості настання суспільно небезпечних наслідків свого діяння, хоча повинен і міг їх передбачити( злочинна недбалість). Однак вже в наступному абзаці вказано, що внаслідок порушення вищезазначених встановлених вимог пожежної безпеки ОСОБА_7 виникла пожежа. Однак у який спосіб та якими діями чи бездіяльністю він порушив ці вимоги в обвинувальному акті не вказано.
Залишивши поза увагою відсутність висунутого обвинувачення щодо підозрюваного, прокурор порушив вимоги чинного законодавства, оскільки відсутність висунутого конкретного обвинувачення порушує гарантовані законом процесуальні права обвинуваченого, в тому числі і право на захист.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено те, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Європейський суд з прав людини у справі «Абрамян проти Росії» від 09 жовтня 2008 року, зазначив, що у тексті підпункту «а`п.3ст.6 Конвенції вказано на необхідність приділяти особливу увагу роз`ясненню «обвинувачення» особі, стосовно якої порушено кримінальну справу. Деталі вчинення злочину можуть відігравати вирішальну роль під час розгляду кримінальної справи, оскільки саме з моменту доведення їх до відома підозрюваного він вважається офіційно письмово повідомленим про фактичні та юридичні підстави пред`явленого йому обвинувачення (див. рішення від 19 грудня 1989 року у справі «Камасінскі проти Австрії», п. 79). Крім того, Європейський суд з прав людини нагадує, що положення підпункту «а» п.3 ст.6 Конвенції необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п.1 цієї статті. У кримінальній справі надання повної, детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду (див.: рішення від 25 березня 1999 року у справі «Пелісьє та Сассі проти Франції», п.52; рішення від 25 липня 2000 року у справі «Матточіа проти Італії», п.58; рішення від 20 квітня 2006 року у справі «І.Н. та інші проти Австрії», п.34).
Справедливість під час провадження у справі необхідно оцінювати, беручи до уваги розгляд справи в цілому (див. рішення від 1 березня 2001 року у справі «Даллос проти Угорщини» п.47). Крім того, право бути поінформованим про характер і причини обвинувачення потрібно розглядати у світлі права обвинуваченого мати можливість підготуватися до захисту, гарантованого підпунктом «b» п.3 ст.6 Конвенції (див. зазначені рішення у справі «Пелісьє та Сассі проти Франції», п.54, а також «Даллос проти Угорщини», п.47).
Із урахуванням викладеного, суд звертає увагу на те, що розгляд кримінального провадження за відсутності висунутого конкретного обвинувачення, суттєво утруднює з`ясування судом обставин і робить неможливим здійснення ОСОБА_7 захисту своїх прав.
Таким чином, на думку суду, неналежне виконання уповноваженими особами вимог ст.291 КПК України унеможливлює призначення кримінального провадження до судового розгляду, в зв`язку з чим обвинувальний акт слід повернути прокурору для усунення виявлених недоліків при його складанні.
В зв`язку з вищевикладеним, клопотання захисника ОСОБА_4 про скасування арешту майна , є на даній стадії процесу передчасним і не підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.314, 315, 372 КПК України, суд, -
У Х В А Л И В:
Зобов`язати прокурора усунути вказані недоліки протягом 30 діб з дня проголошення ухвали.
В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 про скасування арешту майна відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Київської області через Броварський міськрайонний суд протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий, суддя ОСОБА_1