печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 серпня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :
16.08.2018 Прокурор четвертого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Головного слідчого управління Департаменту процесуального керівництва у кримінальних провадженнях, підслідних Державному бюро розслідувань Генеральної прокуратури України молодший радник юстиції ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні №0002237.

У судове засідання слідчий/прокурор не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином. Слідчий подав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги підтримав.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

За таких обставин, приймаючи до уваги те, що слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, у порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством України, створив необхідні умови для реалізації особою, яка подала клопотання, її процесуальних прав на участь у розгляді цієї справи в суді, ураховуючи, що підстав для визнання явки сторони обвинувачення обов`язковою не має, вважаю за можливе розглянути клопотання у його відсутність.

Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що Управлінням з розслідування кримінальних проваджень у сфері економіки Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002237 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ст.366-1, ч.3 ст.212 КК України.

В ході досудового розслідування перевіряються обставини щодо зловживань службовим становищем службовими особами митних органів ДФС України при здійсненні митного контролю та митного оформлення товарів, сировини та інших предметів заявлених декларантами, в тому числі при експорті необробленої лісової сировини, лісо- та пиломатеріалів всупереч вимог чинного законодавства.

Крім того, встановлено, що працівниками Укрзалізниці на окремих станціях Чернівецької, Львівської, Тернопільської, Закарпатської, Рівненської, Волинської та інших областей виявлено ряд залізничних вагонів завантажених лісо-та пиломатеріалами сумнівного походження, призначених для відправки на експорт до Румунії всупереч вимог чинного законодавства, в тому числі через органи митниці інших регіонів.

В рамках здійснення досудового розслідування, у ході проведеного 13.08.2018 року огляду в зоні митного контролю Чернівецької митниці ДФС транспортного засобу «тягача «VOLVO» із державним номерним знаком НОМЕР_1 та причіпу із державним номерним знаком НОМЕР_2 », із залученням спеціалістів ДП «Чернівецький лісгосп» виявлено лісоматеріали породи сосна, а саме стовпці сосни загострені в кількості 90 штук, довжина яких в середньому складає близько 10 метрів та ширина в середньому в верхній частині (там де загострення) приблизно від 14 до 18 сантиметрів, довжина загострення складає у середньому близько 20 сантиметрів, нижня частина стовпців (яка не загострена) у діаметрі в середньому близько 21 сантиметру. Зазначена деревина згідно вантажно-митної декларації належить ТОВ «Бук ін вест». Вказана продукція ззовні містить ознаки товару, який відповідає коду 4403 УКТЗЕД.

Разом з цим, відповідно до інформації зазначеній в електронній митній декларації №408150/2018/016053, ТОВ «Бук ін. вест» планувало перемістити через митний кордон на територію Румунії деревину породи сосна у вигляді колод: «Стовпи загострені, дерев`яні (сосна) окоровані, просочені в автоклаві водорозчинним антисептиком діаметром 14-18 см, довжиною 1000 см, які використовуються для садівництва, зокрема для утримання захисної сітки в кількості 90 штук. (код товару 44041000).

Прокурор вказує, що з метою перевірки відомостей щодо відповідності задекларованої продукції виявленій шляхом проведення відповідних експертиз, зазначені лісоматеріали вилучено.

Постановою слідчого від 15.08.2018 зазначені виявлені та вилучені лісоматеріали визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Сторона обвинувачення, стверджує, що з метою забезпечення збереження речових доказів, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення виникла необхідність у накладенні арешту на вищевказані лісоматеріали, які належать ТОВ «Бук ін вест» та автомобіль з причепом яким здійснювалось їх транспортування.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Одночасно при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог ст. 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.

З огляду на зазначені вимоги закону слідчий суддя приходить до висновку про те, що вилучене майно, відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні та є на даній стадії досудового розслідування тимчасово вилученим майном.

Матеріали клопотання свідчать, що вказане майно має відношення до кримінального провадження, і, таким чином може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні вказаного майна, шляхом накладення на нього арешту, до встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення та одночасно слідчий суддя враховує, що матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження, потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника, що являється достатньою підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а тому приходить до висновку про задоволення клопотання.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Разом з тим, підлягає поновленню строк, для подачі даного клопотання про накладення арешту на вилучене майно, оскільки він був пропущений з поважних причин, а саме, у зв`язку проведенням слідчих (процесуальних) дій на території віддаленій від місця знаходження органу досудового розслідування, що ініціює питання про арешт майна.

За таких обставин клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 26, 100, 107, 117, 131, 132, 171173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Поновити прокурору четвертого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Головного слідчого управління Департаменту процесуального керівництва у кримінальних провадженнях, підслідних Державному бюро розслідувань Генеральної прокуратури України молодший радник юстиції ОСОБА_3 строк для звернення з клопотанням про арешт майна.

Клопотання прокурора четвертого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Головного слідчого управління Департаменту процесуального керівництва у кримінальних провадженнях, підслідних Державному бюро розслідувань Генеральної прокуратури України молодший радник юстиції ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на транспортний засіб «тягач «VOLVO» із державним номерним знаком НОМЕР_1 та причіп із державним номерним знаком НОМЕР_2 », у якому знаходяться лісоматеріали породи сосна, а саме стовпці сосни загострені в кількості 90 штук, довжина яких в середньому складає близько 10 метрів та ширина в середньому в верхній частині (там де загострення) приблизно від 14 до 18 сантиметрів, довжина загострення складає у середньому близько 20 сантиметрів, нижня частина стовпців (яка не загострена) у діаметрі в середньому близько 21 сантиметру, які вилучено Генеральною прокуратурою України у ході проведеного 13.08.2018 року огляду та вилучення в зоні митного контролю Чернівецької митниці ДФС, та належить ТОВ «Бук ін вест».

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1