У Х В А Л А
Іменем України

29 серпня 2018 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_3 про відвід слідчомусудді ОСОБА_4 ,-

ВСТАНОВИВ:

22.08.2018 року слідчому судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшла заява від захисника ОСОБА_3 про відвід слідчому судді ОСОБА_4 ..
В судове засідання, призначене судом на 29.08.2018 року о 16 год. 00 хв. заявник та представник Дарницького УП ГУ НП у м.Києві не з`явились, причини неявки суду не відомі, про день, час та місце розгляду заяви повідомлялись судом належним чином, про що свідчать копії листів сповіщень наявні в матеріалах справи, а також підтвердження про доставлення судової повістки до електронної скриньки засобами електронного зв`язку.
Слідчий суддя ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився.
Згідно з вимогами ст. 81 КПК України, не передбачено обов`язкової участі осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні при вирішення питання про відвід.
Відповідно до ч.1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.
Дослідивши заяву про відвід, вивчивши матеріали провадження за заявою, приходжу до наступного висновку.
В провадженні слідчого судді ОСОБА_4 перебуває скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Дарницького УП ГУ НП у м.Києві.
ОСОБА_3 заявлено відвід слідчому судді ОСОБА_4 ..
В обґрунтування заявник посилається на наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді при розгляді справи, зокрема, на його думку, слідчий суддя ОСОБА_4 , в порушення прав, свобод і інтересів заявника не здійснив його своєчасний та належний виклик для своєчасного розгляду поданої ним скарги.
Згідно з вимогами ст. 75 КПК України встановлено перелік підстав відводу слідчого судді, а саме: якщо він, є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї учасників кримінального провадження; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою ст.35 цього Кодексу порядку визначення судді, для розгляду справи.
Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).
У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.
Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.
Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.
Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).
Такі обставини при розгляді заяви про відвід слідчому судді ОСОБА_4 не встановлені, заявником не доведена наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості слідчого судді та унеможливлювали ухвалення слідчим суддею об`єктивного рішення у справі, викладені в заяві підстави щодо відводу не передбачені ст. 75 КПК України, доводи викладені в заяві про відвід, не містять доказів, що вказують на необ`єктивність чи упередженість слідчого судді.
За таких обставин, слідчий суддя не вбачає підстав для відводу слідчому судді ОСОБА_4 ..
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчому судді ОСОБА_4 відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: