печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 липня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :

У липні 2018 року у провадження слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах третіх осіб, щодо яких застосовано заходи забезпечення кримінального провадження про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 04.06.2018 у справі № 757/25942/18-к, а саме на суму ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по ТОВ «БАТТЕР ТРЕЙД» (), ТОВ «ДІКТУМ ПРОМ» (), ТОВ «ЄВРОГРАНД ЛТД» (), ТОВ «ЛАЙНІТ» (), ТОВ «ОЛІМПАЙТ» (), ТОВ «РОШЕЙТ КОНСАНТ» (), ТОВ «СЕВРАС» (), ТОВ «СОЛЛЕР-КОМ» (), ТОВ «ТРОДМІКС ІНВЕСТ» (), ТОВ «ФІЛІН ОУЛ» () із забороною використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно.

В обґрунтування доводів клопотання, особа, яка звернулась з клопотанням зазначає, що майно, на яке накладено арешт в даному кримінальному провадженні не є ні засобом, ні предметом, ні знаряддям вчинення кримінального правопорушення, не набуте у наслідок такого вчинення, не набуте злочинним шляхом, належить юридичній особі, щодо якої не здійснюється кримінальне провадження, а відтак вважає, що арешт накладено безпідставно та просить його скасувати. Крім цього, як на підставу скасування арешту майна посилається на те, що слідчим суддею при його накладенні не з`ясовані обставини, які підлягали з`ясуванню, оскільки сума ліміту ПДВ не є майном підприємства. Ліміт ПДВ не може бути доказом в кримінальному провадженні, його не можливо конфіскувати, здійснити його відчуження та спрямувати на погашення цивільного позову.

Згідно ст. 200-1.1 ПК України система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік ПДВ в розрізі платників податку.

Тобто система електронногоадмініструванняПДВ це база даних ДФС, яка аналізує та проводить автоматичний облік ПДВ по кожному підприємству.

Отже підприємства не мають права власності на ліміт ПДВ, оскільки за своєю суттю, ліміт це показник здійснення господарської операції та не є грошовими коштами або електронними грошима, а відтак ліміт ПДВ не є майном, на яке може бути накладено арешт. За вказаних обставин, просить клопотання задовольнити, а накладений арешт ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 04.06.2018 у справі № 757/25942/18-к, скасувати.

В судовому засіданні, особа, яка звернулась із клопотанням доводи клопотання підтримав, просив його задовольнити. Додатково суду пояснив, що накладення арешту на ліміт ПДВ суттєво обмежує господарську діяльність підприємств, як наслідок неможливості реєстрації податкових накладних та відповідно сплати обов`язкових податків, зборів та платежів.

Адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлявся належним чином. Через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання без його участі. Вимоги клопотання підтримав в повному обсязі.
Слідчий/прокурор за клопотанням якого накладався арешт, та який проводить досудове розслідування у судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлявся належним чином.
Згідно норми ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали, якими воно обґрунтовується, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Вказане клопотання подане належною особою, виходячи з матеріалів, долучених до нього та у спосіб, визначений КПК України.

Судовим розглядом встановлено, що Управлінням з розслідування кримінальних проваджень у сфері економіки Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0004294 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 358 КК України.
В ході проведення досудового розслідування вказаного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 04.06.2018 у справі № 757/25942/18-к, накладено арешт на суму ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по ТОВ «БАТТЕР ТРЕЙД» (), ТОВ «ДІКТУМ ПРОМ» (), ТОВ «ЄВРОГРАНД ЛТД» (), ТОВ «ЛАЙНІТ» (), ТОВ «ОЛІМПАЙТ» (), ТОВ «РОШЕЙТ КОНСАНТ» (), ТОВ «СЕВРАС» (), ТОВ «СОЛЛЕР-КОМ» (), ТОВ «ТРОДМІКС ІНВЕСТ» (), ТОВ «ФІЛІН ОУЛ» () із забороною використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно.

Правові підстави для накладення арешту на майно визначені ст. 170 КПК України.

Згідно вказаної норми закону арешт може бути накладено на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України, на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна, на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Правилами частини 10 статті 170 КПК України встановлено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Між тим, відповідно до ст. 1 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» активи - ресурси, контрольовані підприємством у результаті минулих подій, використання яких, як очікується, приведе до отримання економічних вигод у майбутньому;
Відповідно до п.200-1.7. ст. 200-1 ПК України, кошти, зараховані на рахунок платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, є коштами, які використовуються виключно у цілях, визначених пунктом 200-1.5 статті 200-1 цього Кодексу, та погашення податкового боргу з податку на додану вартість.
Згідно п. 200-1.5. ст. 200-1 ПК України визначено, що з рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника перераховуються кошти до державного бюджету в сумі податкових зобов`язань з податку на додану вартість, що підлягає сплаті за наслідками звітного податкового періоду, та на поточний рахунок платника податку за його заявою, яка подається до контролюючого органу у складі податкової звітності з податку на додану вартість, у розмірі суми коштів, що перевищує суму задекларованих до сплати до бюджету податкових зобов`язань та суми податкового боргу з податку. При цьому перерахування коштів на поточний рахунок платника може здійснюватися у разі відсутності перевищення суми податку, зазначеної у складених податкових накладних, складених у звітному періоді та зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних, над сумою податкових зобов`язань з податку за операціями з постачання товарів/послуг, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість у цьому звітному періоді.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що сума ПДВ, яке не є майном в розумінні ч.10 ст. 170 КПК України.
Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що застосований захід забезпечення кримінального провадження унеможливлює нормальну господарську діяльність підприємств, реєстрацію ними податкових накладних, та відповідно виконання ними вимог ст. 200-1 ПК України, а відтак вважає за доцільне скасувати накладений арешт.

Разом з тим, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає частковому задоволенню, лише щодо тих підприємств, повноваження на представництво яких долучено до матеріалів справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173, ст.175, ст.309, 372, ст.392, ст.532 КПК України, -

У Х В А Л ИВ :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна про скасування арешту майна задовольнити частково.

Скасувати арешт накладений на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 04.06.2018 року (провадження № 757/25942/18-к) на суму ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по ТОВ «БАТТЕР ТРЕЙД» (), ТОВ «ДІКТУМ ПРОМ» (), ТОВ «ЄВРОГРАНД ЛТД» (), ТОВ «ОЛІМПАЙТ» (), ТОВ «РОШЕЙТ КОНСАНТ» (), ТОВ «СЕВРАС» (), ТОВ «СОЛЛЕР-КОМ» (), ТОВ «ФІЛІН ОУЛ» ().
В решті вимог клопотання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1