У Х В А Л А
Іменем України
23 жовтня 2018 року
слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , розглянувши в судовому засіданні клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0002481 від 02 березня 2018 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
В провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло вищевказане клопотання.

Клопотання обґрунтовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що група осіб із числа ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 вступили в злочинну змову і розробили злочинний план з метою незаконного збагачення, який полягає в тому, що ОСОБА_5 та ОСОБА_6 відшукують осіб, які зацікавленні в отримання інформації про клієнтів ПАТ «Державний ощадний банк України», після чого ОСОБА_7 , який є службовою особою ПАТ «Державний ощадний банк України» та має доступ до інформації про клієнтів з допомогою логіна та пароля здійснює несанкціонований доступ до інформації про банківський рахунок клієнта. В подальшому після отримання за надання інформації в сумі 3500 гривень, ОСОБА_7 передає її ОСОБА_6 або ОСОБА_8 , які в подальшому з допомогою мобільного телефона в меседжері передають інформацію про клієнтів банку та таким чином група осіб вчиняє несанкціоновані дії з інформацією, яка оброблюється в електронно-обчислювальних машинах (комп`ютерах), автоматизованих системах, вчинені особою, яка має право доступу до неї та в подальшому копіювання та передачу інформацій, що становить комерційну таємницю.

Досудове розслідування було розпочате на підставі звернення уповноваженої особи відділу контррозвідувального захисту інтересів держави у сфері інформаційної безпеки ГУ СБ України у м. Києві та Київській області, згідно який під час виконання своїх обов`язків оперуповноваженими було встановлено злочинну діяльність по несанкціонованим діям з інформацією, яка оброблюється в електронно-обчислювальних машинах (комп`ютерах), автоматизованих системах, вчинені особою, яка має право доступу до неї та в подальшому копіювання такої інформації та передачі за винагороду працівником ПАТ «Державний ощадний банк України» ОСОБА_7 ..

Під час досудового розслідування було проведено заходи по встановленню осіб, які причетні до вчинення вказаного кримінального правопорушення і встановлено:

1. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає: АДРЕСА_1 . Останній виконує роль посередника (пособник), який безпосередньо з свого номеру мобільного телефону, оператора мобільного зв`язку «Водафон Україна» НОМЕР_1 , надсилає інформацію на користь третіх осіб.

2. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , являється співробітником відділення № НОМЕР_2 АТ «Ощадбанк». Останній виконує роль особи, яка несанкціонована втручається в роботу автоматизованих систем АТ «Ощадбанку», після чого з допомогою мобільного телефону, оператора мобільного зв`язку ПАТ «Київстар» НОМЕР_3 передає інформацію ОСОБА_6 , який є його спільником, що підтверджується Протоколом про результати проведення спеціального слідчого експерименту від 13 липня 2018 року.

Під час досудового розслідування в порядку ст. 271 КПК України (Контроль за вчиненням злочину спеціальний слідчий експеримент) було складено протокол про проведення спеціального слідчого експерименту та вказану дію було проведено з метою перевірки спрямованості намірів особи у вчинення кримінального правопорушення та перевірки достовірності факту, що може свідчити про злочинну діяльність.

За результатами проведення спеціального слідчого експерименту, який проведено в період часу з 08 години 45 хвилин 11 липня 2018 року по 09 годину 45 хвилину 13 липня 2018 року відділом контррозвідувального захисту інтересів держави у сфері інформаційної безпеки ГУ СБ України у м. Києві та Київській області було зафіксовано вчинення кримінального правопорушення вищевказаними особами, а саме час проведення спеціального слідчого експерименту, було проведено переписку по мобільному телефоні в меседжері «Телеграм» номер НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_6 і останнім було вказано про необхідність заплатити гроші в сумі 3500 гривень і ним буде передано інформацію. Пропозицію було погоджено та перераховано гроші на вказану ним банківську картку, після чого через один день ОСОБА_6 , передав інформацію, що становить банківську таємницю по розрахункових рахунках: НОМЕР_4 , що належить ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та НОМЕР_5 , що належить ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

19 жовтня 2018 року на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , місце проживання ОСОБА_6 .

Під час обшуку було вилучено майно:Сім картка, серійний номер НОМЕР_6 , оператора мобільного зв`язку «UMC»; iPad, чорного кольору IMEI FCCID: BCGA1454IC:579C-A1454; Довіреність від 25 травня 2018 року на двох аркушах паперу формату А4; Довіреність від 06 червня 2017 року на двох аркушах паперу формату А4; Системний блок, чорного кольору, марка XPRDATOR, модель В2600К, серійний номер 1111L300002.

Вказані вище речі були визнані речовим доказом у кримінальному провадженні та містять відомості, щодо факту вчинення кримінального правопорушення.

Також у кримінальному провадженні призначено компютерно-технічну експертизу для встановлення обставин що мають значення у кримінальному провадженні, а саме по: iPad, чорного кольору IMEI FCCID: BCGA1454IC:579C-A1454 та Системному блоку, чорного кольору, марка XPRDATOR, модель В2600К, серійний номер 1111L300002.

Враховуючи викладене слідчий просить слідчого суддю накласти арешт на вищевказане майно.

Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити, та надав суду рапорт, з кого вбачається, що повідомити власника майна про час та місце розгляду клопотання не виявилось за можливе, оскільки телефон останнього вимкнений та під час відвідання останнього за адресою проживання, ОСОБА_6 вдома не було.

Заслухавши думку слідчого, вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, вважаю, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2, ч. 6 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні слідчого майна.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, що належить ОСОБА_6 , а саме на:
1.Сім картка, серійний номер НОМЕР_6 , оператора мобільного зв`язку «UMC».

2.iPad, чорного кольору IMEI FCCID: BCGA1454IC:579C-A1454.

3.Довіреність від 25 травня 2018 року на двох аркушах паперу формату А4.

4.Довіреність від 06 червня 2017 року на двох аркушах паперу формату А4.

5.Системний блок, чорного кольору, марка XPRDATOR, модель В2600К, серійний номер 1111L300002.

Ухвала підлягає негайному виконанню.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1