Справа № 366/1279/17
УХВАЛА

підготовчого судового засідання

25 жовтня 2018 року Бородянський районний суд

Київської області в складі: головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань Бородянського районного суду в смт.Бородянка Київської області кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000048 від 28 січня 2016 року, про обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Коленці Іванківського району Київської області, громадянина України, який зареєстрований в АДРЕСА_1 , проживає в АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні злочину, передбаченого ст.246 КК України,

в с т а н о в и в :

13 липня 2018 року з Апеляційного суду Київської області до Бородянського районного суду надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ст.246 КК України.

Відповідно до обвинувального акта, 24 січня 2016 року, 25 січня 2016 року, 26 січня 2016 року та 27 січня 2016 року, ОСОБА_4 , діючи умисно та достовірно знаючи, що лісова ділянка, що знаходиться в кварталі 46 виділу 17, Шпилівського агролісництва, що поряд з с.Блідча Іванківського району Київської області, йому для вирубування лісу (заготівлі деревини) не виділялась, а лісорубний квиток відповідно до ст.68 Лісового кодексу України та Постанови Кабінету Міністрів України №761 від 23.05.2007 «Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів» - для проведення вирубки дерев не виписувався, діючи умисно, самостійно, за допомогою бензопили, здійснив вибіркову незаконну вирубку дерев породи сосна звичайна, до ступеня припинення росту, в загальній кількості 27 штук, без суттєвих, ознак їх ослаблення, та одне сухостійне дерево, чим заподіяв навколишньому природньому середовищу істотну шкоду та матеріальний збиток на загальну суму 104 131 грн. 15 коп.
Внаслідок умисних, протиправних дій ОСОБА_4 , які виразились в незаконній вирубці лісу, а саме: 27 дерев породи сосна без суттєвих ознак ослаблення та одного сухостійного дерева, на території кварталу 46 виділу 17 Шпилівського агролісництва ДП «СЛП «Київоблагроліс», де відбулась незаконна вирубка дерев, з часом можливі зміни в структурі насаджень, що призведе до погіршення їх породного складу, а також погіршились, але в не значній мірі, захисні, водоохоронні та інші екологічні властивості лісу (в тому числі, пило-, газо- та шумозахисні, кліматоутворюючі та кліматорегулюючі властивості), та крім того суттєво погіршились лісогосподарські умови, оскільки були знищені середньовікові дерева породи сосна без суттєвих ознак ослаблення з високими показниками запасу деревини, які до того ж не досягли віку стиглості, в результаті чого не було отримано максимальний запас деревини потрібної товарної структури.
Дії ОСОБА_4 кваліфіковані за ст.246 КК України, як незаконна порубка дерев, що заподіяло істотну шкоду.

Під час підготовчого судового засідання виникло питання щодо повернення обвинувального акту прокурору в зв`язку з невідповідністю обвинувального акта вимогам закону.

В підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 , посилаючись на те, що обвинувальний акт складений із дотриманням вимог КПК України, підстав для закриття провадження або внесення подання про визначення підсудності немає, просила призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта.

Обвинувачений ОСОБА_4 , захисник адвокат ОСОБА_5 , погодилися з думкою прокурора про можливість призначення кримінального провадження до судового розгляду.

Представник потерпілого, в підготовче судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Вислухавши думки прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника - адвоката ОСОБА_5 , вивчивши обвинувальний акт з додатками, суд вважає, що обвинувальний акт у даному кримінальному провадженні необхідно повернути прокурору з наступних підстав.

Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам ст.291 КПК України, і має містити такі відомості:

1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер;
2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);
3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);
4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора;
5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення;
6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання;
7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням;
7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими;
8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування);
9) дату та місце його складення та затвердження.
Відповідно до ч.4 ст.110 КПК України, обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування.
Відповідно до ч.1 ст.91 КПК України, у кримінальному провадженні підлягають доказуванню: подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат.
У відповідності до п.5 ч.2 ст.291 КПК України обвинувальний акт повинен містити фактичні обставини справи та в ньому має міститись повне формулювання обвинувачення.
Як убачається з ухвали колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Київської області від 05 червня 2018 року «відповідно до матеріалів кримінального провадження, 26 квітня 2017 року начальником Іванківського відділу Броварської місцевої прокуратури Київської області до Іванківського районного суду Київської області направлено обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 по обвинуваченню у вчиненні злочину, передбаченого ст.246 КК України. За результатами підготовчого судового засідання Іванківським районним судом Київської області 10 травня 2017 року, відповідно до п.5 ч.3 ст.314 КПК України, постановлено ухвалу про призначення судового розгляду кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 за ст.246 КК України. Разом з тим, призначаючи судовий розгляд на підставі обвинувального акту, суд першої інстанції не звернув увагу на те, що текст обвинувального акту відносно ОСОБА_4 є нечитабельним, у зв`язку з чим у суду були всі підстави для застосування положень п.3 ч.3 ст.314 КПК України для повернення його прокурору, на що обґрунтовано звертає увагу захисник обвинуваченого у своїй апеляційній скарзі. В ході апеляційного розгляду справи обвинувачений ОСОБА_4 підтвердив, що вручена йому копія обвинувального акта була такої ж якості, а відтак повністю зміст обвинувачення йому зрозумілий не був.
Більш того, в ході судового розгляду кримінального провадження, а саме 07 серпня 2017 року, прокурором Іванківського відділу Броварської місцевої прокуратури Київської області до Іванківського районного суду Київської області направлено копію обвинувального акта по обвинуваченню ОСОБА_4 за ст.246 КК України, в супровідному листі до якого зазначено, що направляється копія обвинувального акту належної якості, що підтверджує невідповідність оригінала вимогам закону.
Таким чином, на переконання колегії суддів, неможливість обвинуваченого ОСОБА_4 в повній мірі бути поінформованим стосовно висунутого йому обвинувачення, в результаті нечитабельності обвинувального акту, є грубим порушенням його права на захист та істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, в розуміння положень ч.1 ст.412 КПК України та є безумовною підставою для скасування оскаржуваного вироку.
Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини (далі Суд) у справі «Абрамян проти Росії» від 09 жовтня 2008 року, зазначив, що у тексті підпункту «а» п.3 ст.6 Конвенції вказано на необхідність приділяти особливу увагу роз`ясненню «обвинувачення» особі, стосовно якої порушено кримінальну справу. Деталі вчинення злочину можуть відігравати вирішальну роль під час розгляду кримінальної справи, оскільки саме з моменту доведення їх до відома підозрюваного він вважається офіційно письмово повідомленим про фактичні та юридичні підстави пред`явленого йому обвинувачення (див. рішення від 19 грудня 1989 року у справі «Камасінскі проти Австрії», № 9783/82, п. 79). Крім того, Суд нагадує, що положення підпункту «а» п.3 ст.6 Конвенції необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п.1 цієї статті. У кримінальній справі надання повної, детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду (див.: рішення від 25 березня 1999 року у справі «Пелісьє та Сассі проти Франції» № 25444/94, п. 52; рішення від 25 липня 2000 року у справі «Матточіа проти Італії», № 23969/94, п. 58; рішення від 20 квітня 2006 року у справі «І.Н. та інші проти Австрії», № 42780/98, п. 34).
Справедливість під час провадження у справі необхідно оцінювати, беручи до уваги розгляд справи в цілому (див. рішення від 1 березня 2001 року у справі «Даллос проти Угорщини» № 29082/95, п. 47). Крім того, право бути проінформованим про характер і причини обвинувачення потрібно розглядати у світлі права обвинуваченого мати можливість підготуватися до захисту, гарантованого підпунктом «b» п.3 ст.6 Конвенції (див. зазначені рішення у справі «Пелісьє та Сассі проти Франції», п. 54, а також «Даллос проти Угорщини», п. 47).
Таким чином, оскільки на момент передачі до суду обвинувальний акт по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення був не читабельним, що виключало можливість усвідомлення та розуміння пред`явленого йому обвинувачення, тобто обвинувальний акт фактично не відповідав вимогам ст.291 КПК України, суд першої інстанції не мав жодних підстав призначати судовий розгляд кримінального провадження.
З урахуванням того, що стороною обвинувачення не було пред`явлено ОСОБА_4 чітко сформульованого, зрозумілого обвинувачення у вчиненні інкримінованого йому злочину, а судовий розгляд проведений на підставі обвинувального акту, текст якого неможливо прочитати, вирок суду першої інстанції не може вважатися законним і обґрунтованим та підлягає скасуванню, при цьому суд апеляційної інстанції також позбавлений можливості постановити у справі законне та обґрунтоване рішення».
Зазначені обставини унеможливлюють призначення кримінального провадження до судового розгляду на підставі даного обвинувального акту.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього кодексу.

Суд вважає, що відсутність чітко сформульованого, зрозумілого обвинувачення у вчиненні інкримінованого ОСОБА_4 злочину, та неможливість обвинуваченого ОСОБА_4 в повній мірі бути поінформованим стосовно висунутого йому обвинувачення, в результаті нечитабельності обвинувального акту, порушує право на справедливий судовий розгляд, що унеможливлює призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта, а тому обвинувальний акт необхідно повернути керівнику Броварської місцевої прокуратури Київської області для усунення недоліків.

Керуючись ст.314 КПК України, суд

у х в а л и в :

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000048 від 28 січня 2016 року, про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ст.246 КК України, повернути керівнику Броварської місцевої прокуратури Київської області для усунення недоліків.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду через Бородянський районний суд протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію ухвали суду.

Головуючий-суддяОСОБА_6