печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2018 року суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві заяву захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від участі у розгляді судового провадження за клопотання прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення Генеральної прокуратури України про продовження строку тримання підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000255 від 30.04.2015 ОСОБА_3 під домашнім арештом та обов`язків, визначених ст. 194 КПК України,

В С Т А Н О В И В :
У провадження судді ОСОБА_1 надійшла вказана заява захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від участі у розгляді судового провадження за клопотання прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення Генеральної прокуратури України про продовження строку тримання підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000255 від 30.04.2015 ОСОБА_3 під домашнім арештом та обов`язків, визначених ст. 194 КПК України.

В обґрунтування відводу, який внесений до журналу судового засідання, адвокат ОСОБА_4 вказує на наявність інших обставин, які викликають сумнів у її неупередженості, оскільки остання порушила право інших осіб бути присутніми в судовому засіданні.

Учасники розгляду до судового засідання не з`явилися, про розгляд провадження повідомлені належним чином.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті заяви у відсутність не з`явившихся осіб, на підставі наданих доказів.

Вивчивши матеріали про відвід слідчого судді, суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких слідчий суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст.ст. 75, 76 КПК України.

Суддя виконує свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи у суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.

Положеннями ст. 80 КПК України розкрито поняття заяви про відвід, а саме частиною 5 вказаної статті передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Адвокат ОСОБА_4 висловила думку щодо упередженості слідчого судді ОСОБА_5 оскільки порушила право інших осіб бути присутніми в судовому засіданні, проте вказане посилання на думку суду являється безпідставним, оскільки доказів які б свідчили про вказане суду не надано, а тому слід вважати, що таких не має.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки ,що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року, у справі №5-15п12).

Таким чином, суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін не доведено обґрунтованості та вмотиваності заявленого відводу та не доведено упередженості слідчого судді ОСОБА_5 , що унеможливлювало б постановлення нею об`єктивного судового рішення, та як наслідок встановлено, що підстави, згідно із правилами КПК України, для відводу слідчого судді відсутні.

Разом з цим, під час судового розгляду даної заяви за наданими матеріали, також не встановлено наявність певної особистої заінтересованості судді, певних її прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін при розгляді заяви про відвід.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 309 КПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :
Відмовити у задоволенні заяви захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від участі у розгляді судового провадження за клопотання прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення Генеральної прокуратури України про продовження строку тримання підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000255 від 30.04.2015 ОСОБА_3 під домашнім арештом та обов`язків, визначених ст. 194 КПК України.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1