печерський районний суд міста києва
Справа № 757/7297/18-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 квітня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :
адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням в порядку ст.ст. 170, 174 КПК України, в якому просить скасувати арешт корпоративних прав ПП «СТАЛЬ-МЕТКОНТРАКТ» (код 38182762), а також зняти заборону державним реєстраторам, приватним та державним нотаріусам вносити будь-які зміни пов`язані з зміною засновників (учасників), зміною директора, місцезнаходження юридичної особи, внесення будь-яких інших змін в статутні документи товариства та заборону розпоряджатися корпоративними правами, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.01.2018 в рамках кримінального провадженні №0003092.
В судове засідання заявник не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив.
В прокурор в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомив, подав клопотання про розгляд справи у його відсутність та зазначив, що заперечує щодо задоволення клопотання.
Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Згідно ч. 3 ст. 306 КПК України, відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Зважаючи на ці положення закону та враховуючи, що особа, що подала клопотання, слідчий, прокурор в судове засідання не з`явилися, про час та дату судового засідання повідомлялися належним чином, представник прокуратури направив до суду лист, що є проявом принципу диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті скарги без їхньої участі в судовому засіданні на підставі наявних доказів.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали кримінального провадження, заперечення прокурора, надходить до наступних висновків.
Судовим розглядом встановлено, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.01.2018 накладено арешт на корпоративні права ПП «СТАЛЬ-МЕТКОНТРАКТ» (код 38182762) та заборонено державним реєстраторам, приватним та державним нотаріусам вносити будь-які зміни пов`язані з зміною засновників (учасників), зміною директора, місцезнаходження юридичної особи, внесення будь-яких інших змін в статутні документи товариства та заборону розпоряджатися корпоративними правами.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу. Крім того, у випадку задоволення цивільного позову суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про накладення арешту на майно для забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Разом з тим, до матеріалів клопотання не додано ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.01.2018, якою було накладено арешт на вказані корпоративні права, що унеможливлює встановлення наявності факту накладення арешту та того, що арешт накладено необґрунтовано.
Виходячи з викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про скасування арешту майна не підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 170, 174, 309, 370-372 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1