Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/69/18 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія 115 (93, 94) Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.10.2018 року. Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі ОСОБА_5 ,
з участю прокурора ОСОБА_6 ,

захисника адвоката ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні на ухвалу слідчого судді Знамянського міськрайонного суду Кіровоградської області від 20.10.2018 року, якою стосовно

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кіровоград, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого по АДРЕСА_2 , інваліда ІІ групи, раніше не судимого
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, відмовлено в обранні підозрюваному ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 2 місяці. Задоволено клопотання захисника щодо обрання підозрюваному ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Застосовано до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на два місяці, тобто з 18 жовтня 2018 року до 18 грудня 2018 року включно.
ВСТАНОВИЛА:

В апеляційній скарзі прокурор у кримінальному провадженні просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та постановити нову, якою обрати відносно ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 днів. Вважає, що слідчий суддя, дослідивши надані стороною захисту документи, належним чином не врахував наявність ризику, вказаного у клопотанні слідчого від 20.10.2018 року - незаконного впливу на свідка ОСОБА_9 , а також тяжкості злочину, у скоєнні якого на даному етапі розслідування підозрюється ОСОБА_8 . Вважає, що слідчим суддею не у повному обсязі виконано вимоги ст.194 КПК України та необгрунтовано не задоволено клопотання слідчого СВ Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_8 , чим допущено істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

Органом досудового розслідування ОСОБА_8 підозрюється у тому, що він в ніч з 17.10.2018р. на 18.10.2018р. (точного часу під час досудового розслідування встановити не представилось можливим) спільно з ОСОБА_10 знаходився у приміщенні житлового будинку на території домоволодіння, розташованого по АДРЕСА_2 . Перебуваючи у вказаному місці між ОСОБА_8 та ОСОБА_10 на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин виникла сварка, в ході якої у ОСОБА_8 виник умисел на умисне вбивство ОСОБА_10 , тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині. Реалізуючи даний умисел, діючи умисно та цілеспрямовано, ОСОБА_8 ножем, який він взяв зі столу, наніс ОСОБА_10 один удар в область грудей зліва, спричинивши таким чином їй тілесні ушкодження у вигляді колото-різаного поранення грудної клітини з пошкодженням внутрішніх органів, які, згідно Правил проведення судово-медичних експертиз (досліджень), затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України №6 від 17.01.1995р., відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень, від яких смерть ОСОБА_10 настала на місці. Своїми умисними та протиправними діями ОСОБА_8 скоїв умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.115 КК України.
За вказаним фактом 18.10.2018р. СВ Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області розпочате кримінальне провадження №0001914 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.
18.10.2018р. о 16.33 год. за підозрою у скоєнні даного злочину в порядку ст.208 КПК України затриманий ОСОБА_8
19.10.2018р. о 14.32 год., по кримінальному провадженню №0001914 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.115 КК України.
Ухвалою слідчого судді Знамянського міськрайонного суду Кіровоградської області від 20.10.2018 року підозрюваному ОСОБА_8 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 2 місяці, тобто до 18 грудня 2018 року включно.

Рішення слідчого судді мотивовано тим, що судом встановлено, що ОСОБА_8 , тобто особа якій виповнилось 67 років, є інвалідом ІІ групи загального захворювання, згідно довідки №303 КНП "Знам`янський РУПМСД" Трепівка" від 20 жовтня 2018 року знаходиться на диспансерному обліку з ДЗ: наслідки відкритої ЧМТ, правосторонній верхній парез, моторна афазія, симптоматична епілепсія, до кримінальної відповідальності не притягувався, даних про притягнення підозрюваного до адмінстративної відповідальності також не надано. Відповідно до висновку щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції від 18 жовтня 2018 року, у ОСОБА_8 о 20.30 год. 18 жовтня 2018 року ознак сп`яніння не виявлено. За місцем проживання ОСОБА_8 характеризується посередньо. Крім цього, з`ясовано, що 18.10.2018 року ОСОБА_8 був доставлений до приймального відділення КЗ "Знам`янська міська лікарня ім. Лисенка з діагнозом - перелом н/з правої плечевої кістки, ссадна, що підтверджується довідкою № 318, що в свою чергу узгоджується з наданими ним поясненнями щодо застосування до нього насильства з боку ОСОБА_10 , яка відповідно до поданої довідки характеризується негативно.
Суд враховує, що саме підозрюваний, за допомогою родичів, вжив заходів щодо самостійного звернення до Знамянського ВП ГУНП України в Кіровоградській області, хоча міг зникнути з місця проживання. Підозрюваний добровільно бере участь у проведенні слідчих дій у вказаному кримінальному провадженні, зокрема за його участі проведено огляд місця події 18.10.2018 року, згідно протоколу, останній пояснив і показав, як вчинялось кримінальне правопорушення. З наданних 18.10.2018 року пояснень в якості підозрюваного, вбачається, що саме він наніс потерпілій ОСОБА_10 удар ножем, у зв`язку з тим, що остання чинила відносно нього протиправні дії, зокрема спричиняла тілесні ушкодження та вимагала гроші. Єдиний, на час подання клопотання до суду, свідок ОСОБА_9 , яка є сестрою підозрюваного, вказує, що саме ОСОБА_8 повідомив їй, що вбив людину, жительку с. Доліно - Кам`янки. Ці обставини підтверджують, що у підозрюваного ОСОБА_8 немає наміру ухилятися від слідства, незаконно впливати на учасників провадження чи вчиняти інші злочини.
Заслухавши доповідача, в дебатах підозрюваного ОСОБА_8 та висновок його захисника ОСОБА_7 , які заперечили проти апеляційної скарги прокурора думку прокурора, який просив задовольнити його апеляційну скаргу, зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до таких висновків.

В силу вимог ст. ст. 131, 132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно з ч.1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, як того вимагає ч. 1 ст. 194 КПК України, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
При прийнятті оскаржуваного рішення слідчим суддею в повній мірі з`ясовані обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу (ст. 178 КПК України), а також перевірено, чи наявні зазначені у клопотанні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.
Висновок слідчого судді про відмову в застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_8 та обрання домашнього арешту є обґрунтованим та відповідає вимогам ст.ст. 177, 178, 183 КПК України.

Згідно ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим видом запобіжних заходів і повинен застосовуватись лише тоді, коли прокурор доведе, що інший запобіжний захід не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Слід погодитись з висновком слідчого судді, що прокурор не довів, що належну процесуальну поведінку підозрюваного забезпечить лише тримання під вартою. Немає у провадженні переконливих даних про те, що домашній арешт підозрюваного не зможе запобігти ризикам, на які посилається прокурор.
Домашній арешт повинен забезпечити виконання підозрюваним всіх процесуальних рішень й дій у цьому провадженні. При порушенні умов домашнього арешту слідчий вправі клопотати про його зміну.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди України при розгляді справ застосовують Конвенцію та практику Європейського суду як джерела права.
Відповідно ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Згідно правовій позиції викладеній у рішенні Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року по справі «Харченко проти України» (п. 80), при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, що і було реалізовано слідчим суддею при розгляді клопотання.
Також відповідно правовій позиції викладеній у рішенні Європейського суду з прав людини від 01.06.2006 року по справі «Мамедов проти Росії», суд при перевірці законності та обґрунтованості запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, має враховувати не тільки тяжкість обвинувачення, як на визначальний чинник при оцінці ймовірності ризиків, і хоча суворість покарання є визначальним, потребу позбавлення когось волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Доводи апеляційної скарги прокурора про те, що підозрюваний ОСОБА_8 може незаконно впливати на свідка у даному кримінальному провадженні, а також оскільки ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, то такі доводи є безпідставними. Покликання прокурора в апеляційній скарзі на вказані обставини не є підставою застосування найбільш суворого запобіжного заходу.
Обґрунтована підозра у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, та його тяжкість (на які як на підставу застосування запобіжного заходу тримання під вартою покликається слідчий та прокурор), сама по собі, не може бути безумовною обставиною для застосування найбільш суворого запобіжного заходу.
Колегією суддів взято до уваги те, що підозрюваний, за допомогою родичів, вжив заходів щодо самостійного звернення до Знамянського ВП ГУНП України в Кіровоградській області, хоча міг зникнути з місця проживання, добровільно бере участь у проведенні слідчих дій у кримінальному провадженні. Ці обставини підтверджують, що в нього немає наміру ухилятися від слідства, незаконно впливати на учасників провадження чи вчиняти інші злочини.
Також, колегія суддів враховує, що ОСОБА_8 з 24.10.2018 року по даний час знаходиться стаціонарному лікуванні з діагнозом закритий перелом правої плечової кістки зі зміщенням, що підтверджується довідкою з Кіровоградської міської лікарні швидкої медичної допомоги та 29.10.2018 року йому проведено хірургічне втручання.

Відповідно до положень ч.ч.1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби; домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Згідно ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Щодо обставин, які б свідчили про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику, то дані обставини прокурором в суді першої та апеляційної інстанцій не доведені й доказами не підтверджені.
Відповідно до ч.4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п.1, п.2 ч.1 ст. 194 КПК України, але не доведе обставини, передбачені п.3 ч.1 ст. 194 КПК України, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні.
Оскільки прокурором не доведена недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу, колегія суддів вважає рішення слідчого судді законним та обґрунтованим.
При цьому колегія суддів, враховуючи тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, за вчинення якого передбачена максимальна міра покарання у виді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, а тому вважає що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігатиме спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 183, 193, 194, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 20 жовтня 2018 року про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_8 залишити без зміни.
Ухвала набирає законної сили негайно, є остаточною і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді (підписи):
З оригіналом згідно:
Суддя Кропивницького
апеляційного суду ОСОБА_2