УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2018 року м.Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005296 від 09.05.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 звернулась до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим прокурором Київської місцевої прокуратури №10 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0005296 від 09.05.2018 про арешт майна, вилученого в ході проведення оглядів місця події за адресою: м. Київ, вул. Велика Житомирська, 38 у м. Києві, а саме: металевий прут; 3 тампони з речовиною бурого кольору; рюкзак червоного кольору; коробка з-під мобільного телефону марки «MI», кабель, блок зарядки, сім-карта ТОВ «лайфсел» зі стертим номером; змив речовини бурого кольору; ніж.
В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_4 та його наглядно знайомі ОСОБА_5 і невстановлена особа чоловічої статі на ім`я ОСОБА_6 , 08.05.2018, приблизно о 21 годині 40 хвилин, перебуваючи в дворі між будинками АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , вступили в словесний конфлікт, з раніше не знайомими їм ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_8 , 1986 р.н. В подальшому ОСОБА_4 , наблизився до ОСОБА_7 та умисно наніс йому не менше двох ударів невстановленим предметом, що має колюче-ріжучі властивості в область грудної клітки спереду, тобто в ділянку тіла де розташовані життєво важливі органи людини, після чого з місця скоєння злочину зник у невідомому напрямку. Своїми умисними діями ОСОБА_4 заподіяв ОСОБА_7 тяжкі тілесні ушкодження небезпечні для життя в момент заподіяння, а саме, відповідно до довідки № 576 від 09.05.2018, виданої КМКЛ № 17, потерпілому встановлено діагноз проникаюче поранення грудної клітки, множинні колото-різані поранення грудної клітки, пневмоторакс справа.
09 травня 2018 року в порядку статті 208 КПК України затримано гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Слідчий подане клопотання підтримав.
Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження слідчий суддя прийшов до такого висновку.
У провадженні слідчого відділу Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005296 від 09.05.2018, за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Положеннями ч. 2, ч. 6 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.
Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно з ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Як вбачається з долучених до матеріалів клопотання документів, зокрема постанови від 10 травня 2018 року вищевказані речі визнано речовими доказами по даному кримінальному провадженні оскільки зберегли на собі його сліди злочину та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні слідчого майна.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ
Клопотання слідчого СВ Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005296 від 09.05.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на майно - речові докази, що 09.05.2018 виявлені та вилучені слідчим відділом Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві а саме:

- Металевий прут;

- 3 тампони з речовиною бурого кольору;

- Рюкзак червоного кольору;

- Коробка з-під мобільного телефону марки «MI», кабель, блок зарядки, сім-карта ТОВ «лайфсел» зі стертим номером;

- Змив речовини бурого кольору;

- Ніж.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Апеляційного суду м.Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1