Справа № 459/2029/18
Провадження № 1-кс/459/905/2018
УХВАЛА

02 липня 2018 року слідчий суддя Червоноградського міського суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого Червоноградського ВП ГУ НП у Львівській ОСОБА_3 , погодженого прокурором ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001059 від 27.06.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий 27.06.2018 року звернувся в суд з даним клопотанням, у якому просить накласти арешт на автомобіль марки «ToyotaRav4», свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, автомобільний чіп-ключ, довіреність та облікову картку.

Розглянувши матеріали клопотання, приходжу до наступного висновку.
Згідно із ст.170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигод.
Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Згідно із ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

У даному клопотанні слідчим вказано, що автомобіль марки «ToyotaRav4», свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, автомобільний чіп-ключ, довіреність та облікова картка, на які він просить накласти арешт, належать ОСОБА_5 .

Однак як вбачається із копії довіреності та свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу власником автомобіля є ОСОБА_6 , про якого не йдеться у клопотанні.

Враховуючи вищенаведене, беручи до уваги те, що слідчим не вказано потерпілого у даному кримінальному провадженні, приходжу до висновку, що клопотання слідчого слід повернути прокурору.
Керуючись ст.ст.170-172 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого Червоноградського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_7 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0001059 від 27.06.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України повернути прокурору.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1