Справа № 357/5409/18
У Х В А Л А

17 травня 2018 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого Білоцерківського ВП ГУНП в Київській обл. лейтенанта поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні за №0002327, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.05.2018 р. за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, про накладення арешту на тимчасово вилучене майно,-

В С Т А Н О В И В:

17.05.2018р. до Білоцерківського міськрайонного суду надійшло вищезазначене клопотання слідчого СВ Білоцерківського відділу поліції Головного управління Національної поліції ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0002327, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.05.2018 р. за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, мотивоване наступним.

16.05.2018 року до чергової частини Білоцерківського ВП ГУ НП в Київській області надійшло повідомлення від лікаря Крикун про те, що на березі річки «Рось» в с. Коженики Білоцерківського району Київської області виявлено труп ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Досудовим розслідуванням було встановлено, що 16.05.2018 року близько 18 години на річці «Рось» в с. Коженики Білоцерківського району Київської області під час словесного конфлікту між ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 умисно наніс два удари ОСОБА_5 в область грудей, внаслідок чого останній помер на місці.

16 травня 2018 року слідчим Білоцерківського ВП ГУ НП в Київській області лейтенантом поліції ОСОБА_7 , був проведений огляд місця події берег річки «Рось» в с. Коженики Білоцерківського району Київської області.

Під час огляду місця події було виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «Archos» чорного кольору, скляну чарку, дві пластикові пляшки об`ємом 0,5 та 1,5 літри, обрізану пластикову пляшку об`ємом 1,5 літра, кухонний ніж, дві пластикові ємкості. Дані предмети та речі вилучені до Білоцерківського ВП ГУ НП в Київській області в якості речових доказів.

Відомості про злочин внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.05.2018 р. за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст.121КК України.

Слідчий просив накласти арешт на вищевказане тимчасово вилучене майно.

Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Дослідивши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 3 даної статті арешт може бути накладено на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

Відповідно до ч.1,2 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч.2 ст.172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Згідно ч.3 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Отже, приходжу до висновку, що слідчий надав суду достатньо доказів того, що незастосування арешту до тимчасово вилученого майна може призвести до його зникнення чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, оскільки вищевказане тимчасово вилучене майно є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 167-168, 170-173 КПК України,-

У Х В А Л И В:

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене 16.05.2018 року під час огляду місця події - мобільний телефон марки «Archos» чорного кольору, скляну чарку, дві пластикові пляшки об`ємом 0,5 та 1,5 літри, обрізану пластикову пляшку об`ємом 1,5 літра, кухонний ніж, дві пластикові ємкості, для подальшого проведення експертиз та слідчих дій.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом 5 днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1