233 № 233/360/16-к
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 146, ч.3 ст. 187, ч.3 ст. 189, ч.1 ст. 410, ч.1 ст. 263 КК України, ОСОБА_12 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 146, ч. 3 ст. 189, ст. 198 КК України,-
В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_10 заявив відвід колегії суддів від розгляду кримінального провадження на підставі п. 4 ч.1 ст. 75 КПК України, у зв`язку з прийняттям даною колегією, на його думку, незаконного і не професійного судового рішення в підготовчому судовому засіданні 05.02.2018 року - що є обставиною, яка викликає у нього великий сумнів в неупередженості колегії суддів.
Захисники ОСОБА_6 , ОСОБА_7 і обвинувачений ОСОБА_9 в судовому засіданні підтримали заяву обвинуваченого ОСОБА_10 про відвід колегії суддів.
Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви про відвід колегії суддів, оскільки обвинувачений не навів жодної підстави для відводу колії суддів, передбаченої ст. 75 КПК України.
Потерпілий ОСОБА_8 в судовому засіданні підтримав думку прокурора, вважавши такі дії обвинуваченого затягуванням розгляду справи.
Суд, вислухавши думку учасників судового провадження, шляхом голосування, одностайно прийшов до таких висновків.
Згідно п.4 ч.1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні, зокрема за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Відповідно до ст. 6 ч.1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи… незалежним і безстороннім судом, встановленим законом….
Згідно практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності і неупередженості суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу, в ході об`єктивної перевірки, має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.
Доказів, які б свідчили про упередженість колегії суддів в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_3 і ОСОБА_2 обвинуваченим не надано та про наявність таких доказів останнім не зазначено. Фактично заявлений відвід обвинуваченого ОСОБА_10 ґрунтується на його незгоді з процесуальним рішенням колегії суддів в підготовчому судовому засіданні, яка сама по собі не є законодавчо визначеною підставою, що виключає участь суддів в розгляді даного кримінального провадження.
Тож, суд одностайно вважає, що заява обвинуваченого ОСОБА_10 про відвід колегії суддів в складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 не підлягає задоволенню.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст.76, 81 КПК України, суд ,-
П О С Т А Н О В И В:
В задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_10 про відвід колегії суддів в складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_2 відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Головуючий суддя: Судді: