Справа № 646/5140/17
№ провадження 1-кс/646/4419/2017
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13.09.2017 року м. Харків
Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого в ОВС першого СВ прокуратури Харківської області старшого радника юстиції ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001003 від 15.11.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.364 КК України -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий в ОВС першого СВ прокуратури Харківської області старший радник юстиції ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням, в обґрунтування якого зазначив, що службові особи Харківського обласного управління лісового та мисливського господарства зловживаючи своїм службовим становищем, спільно з підпорядкованими їм державними лісогосподарськими підприємствами здійснюють реалізацію (відпуск) лісопродукції деревообробним підприємствам із заниженням сортності та/або об`єму такої продукції, які у свою чергу здійснюють переробку даної деревини та вивіз вже готової продукції за кордон через Харківську митницю ДФС України, які в свою чергу здійснюють безперешкодне оформлення вантажів (лісопродукції), спричиняючи тим самим збитки державі у великому розмірі.

Під час розслідування вказаного кримінального провадження, 08.09.2017 до прокуратури Харківської області з УСБУ в Харківській області, надійшло повідомлення, що посадові особи ДП «Гутянське лісове господарство» при складанні службової документації необхідної для отримання лісорубних квитків, вносять недостовірні відомості до перелікових відомостей, матеріально грошових відомостей щодо обсягу та якості деревини на лісосіках.

У подальшому, після отримання лісорубних квитків та розроблення лісосік посадовцями ДП «Гутянське лісове господарство» вносяться недостовірні відомості до щоденників приймання лісопродукції та товарно-транспортних накладних необхідних для реалізації деревини на адресу суб`єктів господарської діяльності.

Так встановлено, що 04.09.2017 службовими особами ДП «Гутянське лісове господарство» реалізовано на адресу ФОП ОСОБА_3 деревину дубових порід обсягом 5 метрів кубічних та транспортовано до цеху переробки деревини, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , (перехрестя вулиць Колгоспної та Чкалова). У той же час, фактично посадові особи ДП «Гутянське лісове господарство» використовуючи документи на 5 кубічних метра деревини на адресу ФОП ОСОБА_3 реалізовано та привезено до вказаної адреси понад 50 метрів кубічних деревини (пиловник діаметр від 30 до 60 сантиметрів).

Крім цього, 04.09.2017 службові особи ДП «Гутянське лісове господарство» не допустили фахівців Харківського обласного управління лісового та мисливського господарства до проведення перевірочних заходів з питань дотримання вимог чинного законодавства України при здійсненні заходів з лісокористування, що свідчить про ознаки приховування фактів неправомірної реалізації деревини.

Після отримання 08.09.2017 вказаної інформації та за наявності інших матеріалів кримінального провадження, які вказують на неправомірні дії службових осіб лісгоспів області, зокрема, ДП «Гутянське лісове господарство» та ФОП ОСОБА_3 , який здійснює переробку деревини, яка не була поставлена на облік службовими особами ДП «Гутянське лісове господарство», що було підтверджено в ході проведення 08.09.2017 обшуку за адресою: Харківська область, Краснокутський район, с.Козіївка, вул. Колгоспна, 1а (перехрестя вулиць Колгоспної та Чкалова).

Так, під час проведення 08.09.2017 невідкладного обшуку за адресою: Харківська область, Краснокутський район, с. Козіївка, вул. Колгоспна, 1а, (перехрестя вулиць Колгоспної та Чкалова), на даній території було встановлено та вилучено деревину без бирок (145 шт.).

Слідчий вважає, що вищевказане вилучене майно, а саме деревина без бирок, підтверджує протиправність дій співробітників ДП «Гутянське лісове господарство» та ФОП ОСОБА_3 , в діях яких вбачаються ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України.

На теперішній час у органу досудового розслідування мається необхідність проведення ряду експертних досліджень та інших процесуальних дій з вилученим майном.

З метою фіксації слідів злочину за вилученими вищевказаними під час обшуку речами, встановлення їх походження, достовірності та наявності на них інших слідів, необхідно провести відповідні судові експертизи.

Після проведення вказаних процесуальних дій, у разі наявності підстав, вирішуватиметься питання про визнання вилученого майна речовими доказами та проведення по ним судових експертиз.

Слідчий зазначив, що на теперішній час проводяться процесуальні дії, спрямовані на подальше доведення вчинення кримінального правопорушення співробітниками ДП «Гутянське лісове господарство» та ФОП ОСОБА_3 , у зв`язку з чим повернення вилученого майна, ускладнить виконання стороною обвинувачення, покладених на неї функцій. Вказане з великою долею вірогідності призведе до знищення доказової бази по провадженню.

На обґрунтування клопотання слідчий послався на те, що вилучені під час проведення вищевказаних обшуків речі та предмети, можуть нести на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави для накладення арешту на вилучені під час обшуків речі та предмети.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання з додатками, приходить до висновку про необхідність повернути клопотання слідчому, виходячи з наступного.

За правилами п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 КПК України,у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Однак, у клопотанні слідчого не зазначено з якою саме метою відповідно до положень ст. 170 КПК України потрібно накласти арешт.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання

Згідно вимог ч. 6 ст. 173 КПК України,ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя, суд постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено.

Згідно порядку здійснення виклику в кримінальному провадженні, визначеного в ч. 1 ст. 135 КПК України, особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Проте, в клопотанні слідчого не зазначено адрес, номерів телефонів, мобільних телефонів, електронної пошти, чи факсимільного зв`язку фізичних, чи юридичних осіб, які є власниками майна, переліку таких власників вилученого майна, що позбавляє суд можливості виконати вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, - судового виклику власника майна для розгляду даного клопотання. При цьому, такий судовий виклик власника майна є обов`язковим, оскільки за змістом ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт майна може розглядатися без повідомлення власника майна виключно у випадку, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна, яке не було тимчасово вилучене.

Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З урахуванням викладеного, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню слідчому для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст.7,171,172,309,372 КПК України,-

ухвалив:
Клопотання слідчого в ОВС першого СВ прокуратури Харківської області старшого радника юстиції ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001003 від 15.11.2015, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.364 КК України - повернути слідчому та встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1