Справа № 640/1871/18
н/п 1-кс/640/1160/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" лютого 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
07 лютого 2018р. слідчий СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 звернувся до Київського районного суду м. Харкова з клопотанням, погодженим із прокурором відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_4 про надання тимчасового доступу до автомобілю Mercedes-Benz, р.н. НОМЕР_1 з можливістю вилучення вказаного транспортного засобу, з постановкою на майдан тимчасового утримання транспортних засобів ХФ ДП " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", за адресою: АДРЕСА_1 .
06.02.2018р. у вказаному кримінальному провадженні призначена судово-автотехнічна та судово-трасологічна експертизи.
Слідчий до судового засідання не з`явився, подав заяву, в якій клопотання підтримав та просив його розглянути за своєї відсутності.
Власник майна до судового засідання не з`явився, про місце та час розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не сповістив.
У відповідності до ч.4 ст.163 КПК України неявка особи, у володінні якої знаходяться речі та документи, не перешкоджає розгляду клопотання.
Слідчий суддя, дослідивши документи, оцінивши докази, якими слідчий обґрунтовує клопотання, доходить наступного:
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Порядок звернення до суду у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання органом досудового розслідування клопотань має відбуватись з дотриманням певних умов.
Так, статтею 159 КПК України передбачено, що тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та вилучити їх (здійснити їх виїмку).
Слідчим подане клопотання про тимчасовий доступ з посилання на необхідність отримання доступу та вилучення транспортного засобу для проведення експертних досліджень та вимогою поміщення вилученого автомобілю на майдан тимчасового утримання транспортних засобів.
Однак, положеннями ст. 245 КПК України передбачено, що у разі необхідності отримання зразків для проведення експертизи вони відбираються стороною кримінального провадження, яка звернулася за проведенням експертизи або за клопотанням якої експертиза призначена слідчим суддею. У випадку, якщо проведення експертизи доручено судом, відібрання зразків для її проведення здійснюється судом або за його дорученням залученим спеціалістом.
Також ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину…Завданням арешту майна є запобігання можливості приховування, знищення, використання, перетворення, пресування та відчуження майна. З метою забезпечення схоронності речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Процедура оскарження рішень, ухвалених за наслідком розгляду клопотань в порядку ст.ст. 159, 170, 245 КПК України відмінна.
Таким чином, фактично клопотання слідчого, подане в порядку ст. 159 КПК України, одночасно містить вимоги арешту майна та відібрання зразків для проведення експертизи.
З урахуванням викладеного, вважаю, що орган досудового розслідування, всупереч вимог п.2 ч.3 ст.132, ч.5 ст.132 КПК України, не довів, що потреби слідства у вищевказаному кримінальному провадженні виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні слідчого, а тому воно задоволенню не підлягає.
У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, за неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання не здійснюється.
Керуючись ст.107, ч. 5 ст. 115, ст. ст. 159, 163, 309 КПК України, слідчий суддя
ухвалив:
Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1