Справа № 405/1698/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.03.2018 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого Кропивницького відділу поліції ГУ Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні за № 0000034, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Кіровограда, українцю, громадянину України, з вищою освітою, одруженому, маючому на утриманні малолітню дитину, обіймаючому посаду начальника служби експлуатації підземних газопроводів ВАТ «Кіровоградгаз», зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому, -

ВСТАНОВИВ:
слідчий за погодженням із прокурором звернувся до суду з вищевказаним клопотанням, в обґрунтування якого зазначив, у провадженні СВ Кропивницького відділу поліції ГУ Національної поліції в Кіровоградській області перебуває кримінальне провадження №0000034, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.03.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
16.03.2018 року близько 16.00 год., ОСОБА_5 , за попередньою змовою з ОСОБА_7 , перебуваючи в автомобілі ВАЗ «2109» білого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , біля приміщення ВАТ «Кіровоградгаз», що по вул. Повітрянофлотська 42 в м. Кропивницькому, отримав від ОСОБА_8 неправомірну вигоду у вигляді готівкових грошових коштів у сумі 1500 доларів США за вжиття заходів з приводу не вчинення в інтересах ОСОБА_8 дій а саме демонтажу нежитлового приміщення та вилучення вказаного гаражу з переліку об`єктів, які розташовані над підземними лініями газопроводів, після чого був затриманий працівниками поліції на місці злочину.
17.03.2018 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Слідчим в клопотанні зазначається про існування ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому з метою недопущення протиправних дій та поведінки підозрюваного, до нього слід застосувати такий вид забезпечення кримінального провадження, як запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, вказав на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри, наявність вказаних в клопотанні ризиків та неможливість їх запобігання шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання заперечували, вказали на необґрунтованість пред`явленої підозри, недоведеність вказаних в клопотанні ризиків, на міцність соціальних зв`язків та наявність у підозрюваного на утриманні малолітньої дитини та просили застосувати менш суровий запобіжний захід, а саме домашній арешт. Крім того, підозрюваний зазначив, що його дохід становить 6000 грн., наявність боргових зобов`язань перед банком.

Вивчивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення учасників судового процесу, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

В ході судового розгляду встановлено, що у провадженні СВ Кропивницького відділу поліції ГУ Національної поліції в Кіровоградській області перебуває кримінальне провадження №0000034, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.03.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
16.03.2018 року о 16:00 год. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

17.03.2018 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Термін «обґрунтована підозра», згідно практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Причетність ОСОБА_5 до оголошеної йому підозри підтверджується матеріалами клопотання, а саме протоколом допиту свідків та іншими матеріалами клопотання.
Таким чином, надані до клопотання матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, про те що ОСОБА_5 , міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 368 КК України.
Також слідчим суддею відзначається, що практика Європейського суду з права людини не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового слідства були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.

Крім того, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 04.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.

Слідчим суддею встановлено наявність ризиків, які встановлені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

В свою чергу, санкція інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України передбачає позбавлення волі на строк до 10 років.

Слідчий суддя враховує обставини, визначені у ч. 1 ст. 178 КПК України, а саме: повідомлення ОСОБА_5 , про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, вагомість наявних доказів цього, його вік, стан здоров`я, репутацію, характеризуючи дані, тяжкість покарання, міцність соціальних зв`язків та наявність у нього на утриманні малолітньої дитини.

Відповідно до ч. 2 ст. 197 КПК України, строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.
Таким чином, застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за вказаних обставин справи та серйозністю висунутої проти нього підозри, з урахуванням встановлених ризиків, на думку слідчого судді, не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Усі наведені обставини у їх сукупності не дають достатніх підстав застосувати відносно підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, строком на 60 днів.

Згідно ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим кодексом.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається, зокрема щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Але, згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України при визначенні розміру застави, крім обставин кримінального правопорушення та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу слідчий суддя повинен також врахувати майновий та сімейний стан підозрюваного, інші дані на підозрюваного. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Таким чином, крім обставин кримінального правопорушення та ризиків, слідчим суддею враховується сімейний стан підозрюваного та характеризуючи дані на нього, береться до уваги пояснення підозрюваного щодо щомісячного розміру його доходу, який складає 6000 грн. на місяць, що не оспорювалося у судовому засіданні прокурором, кредитні зобовязання перед банком, міцність соціальних зв`язків та вважається, що розмір застави підозрюваному можливо визначити виходячи із 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 9,176 -178, 182-183, 196-197, 205, 309, 372 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:
клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме: з 16.00 год. 16.03.2018 року до 16.00 год. 14.05.2018 року.

Визначити розмір застави у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб тобто 105 720,00 грн., які необхідно внести на розрахунковий рахунок №2505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області, , банк отримувача ДКСУ м. Київ, код банку отримувача МФО 820172. Призначення платежу: забезпечення виконання рішення згідно статті 182 КПК України по справі за №0000034 від 15.03.2018 року.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 - з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 на строк до 14.05.2018 року наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту у якому він зареєстрований та проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування зі свідками, іншим підозрюваним у даному кримінального провадженні за винятком участі у процесуальних діях.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що відповідно до ч. ч. 8, 9 ст. 182 КПК України у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Строк дії ухвали до 14.05.2018 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Кіровоградської області протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда ОСОБА_9