УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2017 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю прокурора ОСОБА_2 , при секретарі ОСОБА_3 , розглянувши клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_2 по матеріалам кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000001 від 04.01.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

У провадження слідчого судді надійшло клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_2 по матеріалам кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000001 від 04.01.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, про арешт майна переліку нежилих приміщень, заборонивши розпоряджатися та використовувати це майно.

Клопотання мотивовано тим, що Київською місцевою прокуратурою № 10 міста Києва здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0000001 від 04.01.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбачених ч. 4 ст. 190 КК, за фактом заволодіння шляхом обману об`єктами нерухомості з використанням завідомо підроблених документів.

Досудовим розслідуванням встановлено, що співробітниками відділу з обслуговування Шевченківського району УЗЕ в м. Києві ДЗЕ Національної поліції України, отримано інформацію, що на території м. Києва та Київської області діє група осіб (раніше судимих за аналогічні злочини), яка використовуючи завідомо підроблені документи на нерухомість (біржові угоди, договори купівлі-продажу, технічні паспорти, довідки БТІ, ухвали і постанови судів, підроблені паспорти громадян України та підставних осіб) шляхом обману заволодівають об`єктами нерухомості, розташованими в м. Києві та Київській області. В подальшомузареєстровані за підробленими документами об`єкти нерухомості перепродають для отримання фінансової вигоди, здобутої злочинним шляхом.

Під час розслідування встановлено, щодо складу вищезазначеної групивходять: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

Вказані особи, які діють у злочинній групі здійснюють підготовку фіктивних документів на об`єкти нерухомого майна (житловий та не житловий фонд), а саме шляхом підробки біржових угод, інформаційних довідок з БТІ м. Києва та Київської області, підробки паспортів, ідентифікаційних кодів, технічних паспортів на приміщення, замовляють фіктивні грошові оцінки приміщення, здійснюють пошук державних реєстраторів та приватних нотаріусів через яких згодом здійснюють операції з відчуження нерухомості з використанням підроблених документів. Займаються пошуком підставних осіб, на яких виготовлені підроблені документи та квартири та приміщення, та координацією їх дій у нотаріуса.

Окрім іншого, у органів досудового розслідування є обґрунтована підозра щодо шахрайського заволодіння наступним об`єктом нерухомого майна: нежитлові приміщення загальною площею 190,5 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , що на праві приватної власності зареєстроване за ОСОБА_8 .

Відповідно до висновку експерта Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України від 03.10.2017 року №8-4/1593 від 02.10.2017 року встановлено, що документи, на підставі яких здійснювалася реєстрація права власності та подальше відчуження права власності на об`єкти нерухомого майна містять ознаки підробки. А саме договори купівлі- продажу Товарної Біржи «НАРОДНА», Київської універсальної біржи, на підставі яких в подальшому було зареєстроване право власності на об`єкти нерухомого майна перелічені вище, Інформаційні довідки Київського Бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на нерухоме майно, технічні паспорти, листи ГУ ДЕРЖГЕОКАДАСТРУ у м. Києві виготовлені ОСОБА_7 . Саме використовуючи дані підроблені документи, члени організованої групи, з метою реалізації свого злочинного умислу, шляхом шахрайського заволодіння об`єктами нерухомості, використовуючи підставних осіб надалі підшукували людей та здійснювали передачу об`єктів нерухомого майна шляхом укладання договір купівлі-продажу нерухомого майна.

Вказані обставини свідчать про злочинний характер правочинів з нерухомістю.

Прокурором вказані об`єкти нерухомості визнані речовими доказами.

На підставі викладеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, подання потерпілими в подальшому цивільного позову, а також з метою запобігання ризикам у вигляді подальшого відчуження майна третім особам з метою знищення слідів вчинення кримінального правопорушення, пркурор просить накласти арешт на вищезазначені об`єкти нерухомого майна

В судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання та просила його задовольнити, наклавши арешт на вказане в клопотанні майно, просила також розглядати вказане клопотання без виклику осіб-володільців майна, з метою унеможливити забезпечення арешту згідно ст. 172 ч. 2 КПК України.
Особа-володілець майна про розгляд клопотання не повідомлявся, оскільки майно тимчасово не вилучалось, а тому суд вважає за можливе, згідно ч.2 ст. 172 КПК України, провести розгляд клопотання у його відсутність.

Дослідивши доводи клопотання й додані до нього матеріали, заслухавши пояснення прокурора, приходжу до висновку про наявність підстав для його задоволення виходячи із наступного.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження
Крім цього, згідно ст.98 КПК України речовими доказами визнаються матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення..
Відповідно до ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи, а також гроші у будь-якій валюті готівкою або безготівковій формі, що знаходяться на банківський рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, за наявності достатніх підстав вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.
При цьому, згідно наданих слідчому судді матеріалів кримінального провадження, існують достатні підстави вважати, що об`єкти нерухомого майна, які зазначені у клопотанні прокурора, підпадають під критерії ст. 98 та ч. 1, ст. 170, п. 1, 4 ч. 2 ст. 170 та ч. 3 ст. 170 КПК України та на них необхідно накласти арешт з метою забезпечення його збереження (оскільки наявні достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям речового доказу), а також відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення та забезпечення заявленого у подальшому цивільного позову, а також застосування додаткового покарання у вигляді конфіскації майна, а також з метою запобігання ризикам у вигляді подальшого відчуження майна третім особам з метою знищення слідів вчинення кримінального правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 167, 170,171, 172, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ :

Накласти арешт на об`єкти нерухомого майна:

нежитлові приміщення загальною площею 190,5 кв.м., за адресою:

АДРЕСА_1 , що на праві приватної власності зареєстроване за ОСОБА_8 .

Ухвала підлягає негайному виконанню
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Слідчий суддя :