Справа № 307/2358/17
Провадження № 1-кп/307/259/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 січня 2018 року Тячівський районний суд Закарпатської області, в особі головуючого
судді ОСОБА_1
з участю: прокурора ОСОБА_2
потерпілого ОСОБА_3
при секретарі ОСОБА_4
розглянувши в відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Тячів, кримінальне провадження про обвинувачення
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, із повною загальною середньою освітою, одруженого, має на утриманні троє дітей, приватного підприємця, раніше не судимого, у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України,
В С Т А Н О В И В:
Згідно обвинувального акту 14.08.2017 р., близько 19-ї год., ОСОБА_5 , перебуваючи у приміщенні кафе "Антоніо", по вул. Дж. Ленона, в с. Калини, безпричинно, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю в поведінці та вираженням нецензурними словами на адресу потерпілого ОСОБА_3 , умисно наніс останньому удар правою рукою затиснутою в кулак по обличчю, внаслідок чого ОСОБА_3 впав на підлогу, після чого підійшов до лежачого потерпілого та наніс один удар правою ногою в область обличчя.
Під час судового засідання обвинувачений ОСОБА_5 заявив клопотання про закриття кримінального провадження, у зв`язку з дійовим каяттям.
Потерпілий ОСОБА_3 відносно клопотання обвинуваченого не заперечує. Претензій до нього матеріального та морального характеру не має, завдана йому шкода повністю відшкодована.
Прокурор щодо задоволення клопотання обвинуваченого не заперечує, так як воно є підставним і не суперечить закону.
Заслухавши учасників судового розгляду суд приходить до висновку, що клопотання обвинуваченого слід задовольнити виходячи з наступного.
Досудовим розслідуванням дії обвинуваченого ОСОБА_5 було кваліфіковано за ч. 1 ст. 296 КК України хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю.
У відповідності до ст. 12 КК України злочин передбачений ч. 1 ст. 296 КК України є злочином невеликої тяжкості.
Згідно ч. 1 ст. 285 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках передбачених законом України про кримінальну відповідальність.
Частинами першою та другою статті 286 КПК України передбачено, що звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення здійснюється судом. Якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.
Відповідно до ч. 1 ст. 45 КК України особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості або необережний злочин середньої тяжкості, крім корупційних злочинів, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення злочину щиро покаялася, активно сприяла розкриттю злочину і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.
Пунктом 1 ч. 2 ст. 284 КПК України передбачено, що кримінальне провадження закривається судом у зв`язку із звільненням особи від кримінальної відповідальності.
Відповідно до п. 3 Пленуму Верховного Суду України № 12 від 23.12.2005 р. "Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності" звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям (ст. 45 КК можливе в разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості. Такою, яка вчинила злочин уперше, вважається особа, котра раніше не вчиняла злочинів або раніше вчинила злочин, що вже
втратив правове значення. Вчинення триваючого або продовжуваного злочину, двох або більше злочинів невеликої тяжкості, які утворюють сукупність (за винятком реальної), не може бути перепоною для застосування ст. 45 КК. Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки. Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася. Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги
в установленні невідомих їм обставин справи. Повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди полягає в добровільному задоволенні винним або іншими особами, зокрема батьками чи близькими родичами, обґрунтованих претензій потерпілого щодо відшкодування заподіяної злочином матеріальної та моральної шкоди, загладжуванні її в інший спосіб, наприклад, шляхом прилюдного вибачення за завдану образу. Передбачене у ст. 45 КК звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим. Його треба здійснювати в порядку, встановленому ст. 7-2 КПК, незалежно від того, надійшла справа до суду із відповідною постановою чи з обвинувальним висновком.
Наслідки закриття кримінального провадження з нереабілітуючих підстав обвинуваченому ОСОБА_5 роз`яснено і він їх зрозуміє.
Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що до ОСОБА_5 слід застосувати ст. 45 КК України і звільнити його від кримінальної відповідальності.
Тому, керуючись ст.ст. 284-286 КПК України, ст.ст. 12, 46 КК України суд,
П О С Т А Н О В И В :
Звільнити ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України у зв`язку із дійовим каяттям , а кримінальне провадження № 0000313 про його обвинувачення закрити.
Запобіжний захід щодо ОСОБА_5 не обирався.
Судові витрати та речові докази по справі відсутні.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Закарпатської області через Тячівський районний суд протягом 7 днів після її проголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Головуючий: ОСОБА_1