Єдиний унікальний номер справи 185/8993/17
У Х В А Л А
22 грудня 2017 року. Павлоградський міськрайонного суду Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі прокурора - ОСОБА_2 ,

секретаря ОСОБА_3 ,

розглянувши клопотання ОСОБА_4 про зняття арешту з майна,

В С Т А Н О В И В:

15 листопада 2017 року до судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшло клопотанням, в якому ОСОБА_4 просить зняти арешт з квартири АДРЕСА_1 , накладений 21.10.2010 року слідчим СВ Павлоградського МВ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 .

ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився .

Суд, дослідивши матеріали клопотання, приходить до висновку, що у задоволенні клопотання слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України 2012 року підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно з п. 9 Перехідних положень КПК України 2012 року запобіжні заходи, арешт майна, відсторонення від посади, застосовані під час дізнання та досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, продовжують свою дію до моменту їх зміни, скасування чи припинення у порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

Відповідно до матеріалів кримінальної справи у відношенні ОСОБА_4 за ч.3 ст. 185 КК України, 21.10.2010 року слідчим СВ Павлоградського МВ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить обвинуваченому ОСОБА_4 .

Таким чином, арешт на вище зазначену квартиру був застосований під час проведення досудового слідства до дня набрання чинності КПК України2012 року, і тому продовжує свою дію до моменту його зміни, скасування чи припинення у порядку, що був передбачений нормами КПК України 1960 року.

Частина 6 статті 126 КПК України 1960 року передбачала, що накладення арешту на майно скасовується постановою слідчого, коли в застосування цього заходу відпаде потреба.

Таким чином, ОСОБА_4 з даним клопотанням слід було звернутися до слідчого СВ Павлоградського МВ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , в провадженні якого перебувало кримінальне провадження, а не до суду.

Враховуючи наведене, у задоволенні клопотання слід відмовити, оскільки скасування арешту з квартири, який був накладенийслідчим до набрання чинності КПК України 2012 року не входить до компетенції судді.

Крім того, ОСОБА_4 роз`яснюється, що у випадку відмови слідчим у задоволенні клопотання про зняття арешту майна, вона не позбавлений права звертатися до суду з позовом про звільнення майна з-під арешту в цивільно-правовому порядку, з урахуванням правових позицій, наведених у постанові Верховного Суду України від 15.05.2013р. за результатом розгляду цивільної справи № 6-26цс13.

Керуючисьст. 174 КПК України,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_4 про зняття арешту з майна - відмовити.

Ухвала остаточна, в апеляційному порядку оскарженню не підлягає та набирає законної сили в день її винесення.

Суддя ОСОБА_1