печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 жовтня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

підозрюваного ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого в ОВС першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Київської області ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного у кримінальному провадженні № 0003689 ОСОБА_3 ,-

В С Т А Н О В И В:
05.10.2017 слідчий в особливо важливих справах другого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Київської області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим із прокурором, в якому просить продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_3 під вартою в межах строку досудового розслідування, що обумовлено необхідністю здійснення в кримінальному провадженні низки процесуальних та слідчих дій, в тому числі виконання вимог ст. 290 КПК України, при відсутності підстав для скасування діючого чи зміни на більш м`який запобіжний захід.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що першим слідчим відділом прокуратури Київської області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0003689 від 01.11.2016 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 121,Ю ч. 2 ст. 162, ч. 2 ст. 296, ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 350 КК України.

Слідчий вказує, що заявлені досудовим розслідуванням ризики, під час обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на теперішній час не зменшились, є достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_3 , перебуваючи на волі та усвідомлюючи невідворотність покарання, переховуватиметься від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливатиме на свідків, перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином, що свідчить про те, що подальше тримання ОСОБА_3 під вартою є виправданим та обґрунтованим.

Заслухавши думку прокурора, який підтримав клопотання, підозрюваного та його захисника, які просили відмовити у задоволенні клопотання слідчого та змінити запобіжний захід на домашній арешт, слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання, додатково долучені матеріали, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що 15.06.2017 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 162, ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 350 КК України, яку 19.06.2017 було змінено на підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 121,Ю ч. 2 ст. 162, ч. 2 ст. 296, ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 350 КК України.

21.06.2017 року ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_3 змінено запобіжний захід із домашнього арешту на тримання під вартою, який продовжено до 09.10.2017 року.

Одночасно підозрюваному ОСОБА_3 визначено альтернативний запобіжний захід заставу у розмірі 80 мінімальних заробітних плат, що становить 128 000 грн. для забезпечення виконання обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що для закінчення досудового розслідування, складання обвинувального акту та передачі його до суду необхідно провести низку процесуальних та слідчих дій, перелік яких наведено в клопотанні органу досудового розслідування, в тому числі виконати вимоги ст. 290 КПК України, у зв`язку з чим 05.10.2017 заступником прокурора Київської області ОСОБА_7 продовжено строк досудового розслідування до шести місяців, тобто до 15.12.2017.

У відповідності до положень ст. ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення у строки, встановлені ст. 219 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Даних про наявність підстав для скасування ОСОБА_3 запобіжного заходу або його зміни на менш м`який, ніж тримання під вартою, слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено.

Так, слідчий суддя у відповідність до положень ст.ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини враховує тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_3 , за умови доведеності його вини у вчинені інкримінованого корупційного злочину, характер та обставини вчинення злочину, так як вони сформульовані в повідомлені про підозру, а також наявність значного суспільного інтересу в забезпеченні об`єктивності досудового розслідування в даному кримінальному провадженні, і приходить до висновку про доведеність ризиків того, що підозрюваний ОСОБА_3 , перебуваючи на волі та усвідомлюючи невідворотність покарання, переховуватиметься від органу досудового розслідування та/або суду; незаконно впливатиме на свідків, перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином, а відтак з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_3 в подальшому при здійсненні досудового розслідування в якості запобіжного заходу належить утримувати під вартою.

Позитивні характеристики підозрюваного ОСОБА_3 , на які посилався захисник при розгляді клопотання, не можуть бути безумовними підставами для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки не спростовують існування в кримінальному провадженні ризиків, визначених п.п. 1-5 ст. 177 КПК України.

Приймаючи до уваги, що у справі потрібно виконати ряд слідчих та процесуальних дій, проведення яких потребує значного часу, а підстав для скасування або зміни ОСОБА_3 запобіжного заходу не встановлено, слідчий суддя вважає необхідним продовжити строк його тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Що стосується визначення ОСОБА_3 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, слідчий суддя наряду з положеннями ст.ст. 182,183 КПК України враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні.

Як зазначено вище, ОСОБА_3 визначено альтернативний запобіжний захід заставу в розмірі 128 000 грн., підстав для зменшення або збільшення якої слідчий суддя наразі не вбачає.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_3 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193,194, 196, 197, 199, 202, 205, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Біла Церква Київської області, громадянину України, строк тримання під вартою на 60 діб у межах строку досудового розслідування кримінального провадження №0003689, а саме до 08.12.2017 включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_3 обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України, у разі її внесення.

Розмір застави визначити у сумі 128 000 грн., у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так й іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок Печерського районного суду м. Києва:

Отримувач ТУДСАУ в м. Києві

МФО 820172

Банк Державна казначейська служба України м. Київ

р/р № 2089

Покласти на підозрюваного ОСОБА_3 , у разі внесення застави, наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора із встановленою періодичністю;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає (м. Біла Церква), без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання слідчому або іншій уповноваженій особі свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Підозрюваний ОСОБА_3 , його захисник або заставодавець зобов`язаний не пізніше п`яти днів з дня обрання / продовження запобіжного заходу внести кошти на вищевказаний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1