ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
справа № 201/3226/18
№ 1-кс/201/2892/2018
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 квітня 2018 року Жовтневий районний суд
м. Дніпропетровська
у складі: головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у м. Дніпрі скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000637, -
ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся з зазначеною скаргою до слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська в порядку ст. 303 КПК України на бездіяльність слідчого у кримінальному провадженні №0000637 та просить:

1. Визнати незаконною бездіяльність слідчого першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 в частині порушення строків розгляду клопотання потерпілого ОСОБА_3 від 11 листопада 2016 року №55881вх-16 про призначення у кримінальному провадженні №0000637 комісійної почеркознавчої експертизи підпису гр. ОСОБА_5 в екземплярі довіреності від 01.11.2005 року за реєстровим №16949;

2. Визнати незаконною бездіяльність слідчого першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 щодо не призначення комісійної почеркознавчої експертизи підпису гр. ОСОБА_5 в екземплярі довіреності від 01.11.2005 року за реєстровим №16949 на протязі шістнадцяти місяців з дня (14 листопада 2016 року) прийняття рішення про задоволення клопотання потерпілого ОСОБА_3 від 11 листопада 2016 року №55881вх-16 про призначення у кримінальному провадженні №0000637 комісійної почеркознавчої експертизи підпису гр. ОСОБА_5 в екземплярі довіреності від 01.11.2005 року за реєстровим №16949;

3. Зобов`язати слідчого першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 негайно призначити у кримінальному провадженні №0000637 комісійну почеркознавчу експертизу підпису гр. ОСОБА_5 в екземплярі довіреності від 01.11.2005 року за реєстровим №16949, що посвідчена приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_6 , проведення якої доручити Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, що знаходиться за адресою : м. Одеса, вулиця Ланжеронівська, 21, індекс 65026;

4. Зобов`язати слідчого першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 у триденний строк з дня отримання ухвали суду, надати до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська повідомлення про виконання ухвали суду;

5. Зобов`язати слідчого першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 повідомити потерпілого ОСОБА_3 про призначення комісійної почеркознавчої експертизи підпису гр. ОСОБА_5 в екземплярі довіреності від 01.11.2005 року за реєстровим №16949 у порядку статті 111 КПК України та у триденний строк з дня отримання ухвали суду, надати до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська доказ, передбачений статтею 136 КПК України, що підтверджує факт повідомлення потерпілого ОСОБА_3 про призначення комісійної почеркознавчої експертизи підпису гр. ОСОБА_5 в екземплярі довіреності від 01.11.2005 року за реєстровим №16949.

У скарзі ОСОБА_3 , посилається на те, що моментом вчинення бездіяльності є день, коли він отримав лист-повідомлення заступника прокурора Дніпропетровської області ОСОБА_7 від 22.03.2018 № 17/1-6112-16, в якій йому повідомили, що станом на 22 березня 2018 року постанова про призначення комісійної почеркознавчої експертизи підпису ОСОБА_5 в довіреності від 01.11.2005 року слідчим не винесена і йому (заявнику) не вручена та не надіслана, що і є беззаперечним доказом того, що його клопотання від 11.11.2016 року, в якому він вимагав від слідчого призначення саме тієї ж комісійної почеркознавчої експертизи підпису ОСОБА_5 в зазначеній довіреності, не розглянуто.

Цьому передувало таке:

У кримінальній справі №36061032, завдяки злочинним, на думку заявника, діянням експерта ОСОБА_8 , які виразились у тому, що ним було надано органу досудового слідства завідомо неправдивий висновок почеркознавчої експертизи, були порушені права заявника. Так, за результатами почеркознавчої експертизи від 30.11.2006 р. №64/04-308, призначеної слідчим СУ ГУНП ОСОБА_9 по кримінальній справі № 36061032 експерт ОСОБА_8 зробив висновок: (текст на російській мові) «Подпись в доверенности, выданной от имени ОСОБА_10 на имя ОСОБА_11 и ОСОБА_12 выполнена не ОСОБА_10 , а иным лицом.»

Однак, 27.05.2015 був зроблений висновок двома експертами Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз №1281-15 судової комісійної почеркознавчої експертизи підпису ОСОБА_5 в довіреності від 01.11.2005: «Підписи від імені ОСОБА_5 в графах: «Підпис» в наданий в оригіналах в двох примірниках довіреності від 01.11.2005 (реєстр №16949), - виконані самим ОСОБА_5 .»

Крім того, 29.09.2016, Київським НДІСЕ виконано почеркознавчу експертизу, і висновок двох експертів від 29.09.2016 року № 8225/8226/16-32, також однозначний: «... підписи в довіреностях (в двох екземплярах довіреності від 01.11.2005р.) виконані рукописним способом без попередньої технічної підготовки та технічних засобів». «Наведені збіжні ознаки стійкі, суттєві, утворюють індивідуальну сукупність. І тому є достатніми для висновку про те, що даний досліджуваний підпис виконаний ОСОБА_5 .»

На думку заявника, вказані два висновки Дніпропетровського НДІСЕ і Київського НДІСЕ є прямими доказами недбалого ставлення експерта ОСОБА_8 до виконання службових обов`язків.

11.11.2016 заявник подав до прокуратури області клопотання: «Про призначення комісійної експертизи у кримінальному провадженні та витребування комісійної експертизи від 29.09.2016 для приєднання до матеріалів кримінального провадження», що було адресовано слідчому у кримінальному провадженні №0000637, та зареєстроване в електронній системі прокуратури області за № 55881ВХ-16 від 11.11.2016.

На це клопотання, за підписом слідчого ОСОБА_4 , було виготовлено лист від 14.11.2016 № 17/1-3816 про те, що клопотання заявника від 11.11.2016р. задоволені в повному обсязі.

Однак, в період часу з 14.11.2016 до 27.03.2018 постанова про призначення комісійної почеркознавчої експертизи підпису ОСОБА_5 в довіреності від 01.11.2005 року - слідчим не винесена, заявнику не вручена та йому не надіслана, що підтверджується вищезгаданим листом-повідомленням заступника прокурора Дніпропетровської області ОСОБА_7 від 22.03.2018 №17/1-6112-16.

Саме цю бездіяльність слідчого ОСОБА_4 оскаржує заявник та наголошує не тому, що своєю бездіяльністю слідчий порушив його права потерпілого, вимоги КПК України та ст.13 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Заявник у судове засідання не з`явився, про дату, місце та час судового засідання був повідомлений належним чином. Подав до суду письмову заяву, в якій просить скаргу розглядати без його участі. У зв`язку із чим, враховуючи положення ч.6 ст.9 КПК України, суд вважає за необхідне застосувати загальні засади кримінального провадження, передбачені ст. 28 КПК України та розглянути дану скаргу без участі заявника, з метою прийняття процесуального рішення по ній в розумні строки.

Представник прокуратури Дніпропетровської області в судове засідання не з`явився, про дату, місце та час судового засідання був повідомлений належним чином, що відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги. До суду надійшли письмові заперечення проти скарги ОСОБА_3 , відповідно до яких, прокуратурою Дніпропетровської області 03.08.2015 на виконання ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 29.07.2015 у справі № 201/12027/15-к до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000637, за попередньою правовою кваліфікацією кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.384, ч.2 ст.367 КК України, внесено відомості за заявою ОСОБА_3 від 17.07.2015 про винесення спеціалістом групи експертно-криміналістичного забезпечення Індустріального РВ ДМУ ГУМВС України в Дніпропетровській області ОСОБА_8 завідомо неправдивого висновку судової почеркознавчої експертизи № 64/04-308 від 30.11.2006 в рамках досудового розслідування у кримінальній справі № 64061766, на підставі якого 12.12.2006 ОСОБА_3 притягнуто до кримінальної відповідальності. Відповідно до ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду від 08.11.016 у справі №201/15298/16-к орган досудового розслідування зобов`язано провести в рамках досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000637 від 03.08.2015 рецензування висновку почеркознавчої експертизи від 30.11.2006 № 64/04-308 з метою встановлення обставин відмінності висновку експерта ОСОБА_8 від висновків інших експертиз. На виконання вказаної ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська в рамках досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000637 слідчим 4 квітня 2018 року, з метою встановлення обставин відмінності висновку почеркознавчої експертизи № 64/04-308 від 30.11.2006, виконаного головним спеціалістом групи експертно-криміналістичного забезпечення роботи Індустріального РВ ДМУ ГУМВС України в Дніпропетровській області ОСОБА_8 , від висновків інших судових експертиз, у т.ч. висновку судової почеркознавчої експертизи Київського НДІСЕ від 29.09.2016 № 8225/8226/16-32 та від висновку судової почеркознавчої експертизи Дніпропетровського НДІСЕ МЮ України № 1281-15 від 27.05.2015, - з урахуванням застосування нормативних актів, методик та обладнання, що на момент надання висновку почеркознавчої експертизи №64/04-308 від 30.11.2006 експертом ОСОБА_8 були у його розпорядженні у 2006 році, призначено рецензування висновку почеркознавчої експертизи від 30.11.2006 № 64/04-308. Виконання вказаної постанови доручено Міністерству юстиції України. Для дослідження разом з постановою про проведення рецензування висновку експерта, разом з іншими, направлено наступні документи:

- оригінал довіреності ОСОБА_5 від 01.11.2005, яку зареєстровано приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_6 за № 16949, яку виконано не на нотаріальному бланку, на 1 арк.;

- протокол про відібрання зразків для експертного дослідження у ОСОБА_5 від 28.10.2006 на 1 арк.;

- додаток до протоколу про відібрання зразків підпису ОСОБА_5 від 28.10.2006, а саме: зразки підпису ОСОБА_5 на 2 арк., зразки почерку ОСОБА_5 на 4 арк., заяви ОСОБА_5 від 06.12.2006 на ім`я слідчого ОСОБА_13 про забезпечення безпеки на 1 арк.;

- договір № А 223307/15 від 16.12.1994 на обслуговування власників приватизаційних цінних паперів на 2 арк.;

- розрахункову книжку про сплату за квартиру, комунальні та інші послуги і електроенергію по квартирі АДРЕСА_1 на 1991-1992 на 25 арк.;

- записку на частині аркушу паперу з текстом наступного змісту: «Сережа! Прошу тебя купи мне продукты. М`ясо 1 кг. 2 Крупа манная. 3. Хлеб. 4 Зеленый чай. Прошу оставить у соседки, если меня не будет. Н. Глушин», на 1 арк.

Вказані документа були предметом дослідження під час проведення експертом ОСОБА_8 почеркознавчої експертизи № 64/04-308 від 30.11.2006. Таким чином, на теперішній час відсутня технічна можливість проведення комісійної судової почеркознавчої експертизи довіреності ОСОБА_5 від 01.11.2005, яку зареєстровано приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_6 за № 16949, про проведення якої у своєму клопотанні заявив потерпілий ОСОБА_3 , через відсутність оригіналів документів, які є предметом дослідження.

Крім того, відповідно до висновку № 1281-15 судової комісійної почеркознавчої експертизи від 27.05.2015 у кримінальному провадженні № 0000379 від 27.05.2015, виконаному експертами Дніпропетровського НДІСЕ МЮ України, копія якої міститься у матеріалах кримінального провадження № 0000637, підписи від імені ОСОБА_5 у двох довіреностях від 01.11.2005 (реєстр № 16949), - виконані самим ОСОБА_5 . Отже, вказана довіреність від 01.11.2005 (реєстр № 16949) вже була предметом дослідження під час проведення судової комісійної почеркознавчої експертизи та проводити таку ж саму почеркознавчу експертизу немає необхідності.

Відповідно до ст. 107 КПК України за відсутності учасників кримінального провадження, фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Слідчий суддя, вивчивши та проаналізувавши скаргу та додані документи, встановив, що 11.11.2016 заявник подав до прокуратури області клопотання: «Про призначення комісійної експертизи у кримінальному провадженні та витребування комісійної експертизи від 29.09.2016 для приєднання до матеріалів кримінального провадження», що було адресовано слідчому у кримінальному провадженні №0000637, та зареєстроване в електронній системі прокуратури області за №55881ВХ-16 від 11.11.2016. На це клопотання слідчий ОСОБА_4 підготував відповідь від 14.11.2016 № 17/1-3816 про те, що клопотання заявника від 11.11.2016 задоволені в повному обсязі.

Разом з тим, згідно відповіді заступника прокурора Дніпропетровської області ОСОБА_7 від 22.03.2018 № 17/1-6112-16, станом на 22.03.2018 постанова про призначення комісійної почеркознавчої експертизи підпису ОСОБА_5 в довіреності від 01.11.2005 року слідчим не винесена і заявнику не вручена та не надіслана.

Крім того, з письмових заперечень прокуратури випливає, що на теперішній час відсутня технічна можливість проведення комісійної судової почеркознавчої експертизи довіреності ОСОБА_5 від 01.11.2005, яку зареєстровано приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_6 за № 16949, про проведення якої у своєму клопотанні заявив потерпілий ОСОБА_3 , через відсутність оригіналів документів, які є предметом дослідження, оскільки вони знаходяться на рецензії.

Аналізуючи встановлені факти, суд виходить з наступного.

Частиною 2 статті 9 КПК України визначено, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Аналогічні положення відображені і у ч. 4 ст. 38 КПК України щодо зобов`язань самого органу досудового розслідування, які вказують, що останній має застосувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.

Відповідно до ст. 25 КПК України прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Тобто, повнота дослідження кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні; використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам.

Неупередженість означає пізнання органами, що ведуть процес, обставин кримінального провадження у точній відповідності з дійсністю, неупередженість їх у збиранні, перевірці та оцінці доказів, безсторонність щодо всіх учасників процесу та інших осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, оскільки на прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого покладається обов`язок надати доказам належну правову оцінку за правилами ч. 1 ст. 94 КПК, та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

У відповідності до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

З норм ст. 26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

З положень ст. 83 КПК України слідує, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Згідно положень ст. 94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

У свою чергу, слідчий, прокурор під час досудового розслідування, зобов`язаний детально та всебічно перевірити доводи особи, що подала заяву у кримінальному провадженні та своєчасно прийняти відповідне процесуальне рішення.

Згідно ч. 2 ст. 91 КПК України, доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Практика Європейського Суду з Прав Людини щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування … має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (дивитись рішення у справі «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

А в рішенні ЄСПЛ у справі «Бучинська проти України» Суд констатував факт того, що не може дійти висновку, що органи влади зробили усе від них залежне для забезпечення оперативного та всебічного вжиття заходів для збору доказів, встановлення місцезнаходження та притягнення до відповідальності винних (див. рішення у справі «Бучинська проти України» заява № 35493/10 від 30.04.2015, п. 49), бо за потреби зростаючих високих стандартів у сфері захисту прав людини та основоположних свобод, неминуче вимагається більша рішучість при оцінці порушень основоположних цінностей демократичного суспільства (див. рішення у справі «Сельмуні проти Франції, заява № 235803/94, параграф 95, «Нечипорук і Йонкало проти України», заява № 42310/04, параграфи 148, 149), оскільки тягар доведення можна покласти на органи влади, адже саме вони мають надати задовільні та переконливі пояснення (див. рішення у справі «Салман проти Туреччини, заява № 21986/93, п. 100, «Нечипорук і Йонкало проти України», заява № 42310/04, параграф 150).

Досудове розслідування має проводитися таким чином, щоб проведені слідчі дії не залишали місце сумнівам, адже наявність останніх (сумнівів) не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (див. рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 року, (ч. 2 ст. 8, ч. 5 ст. 9 КПК України).

В даному випадку наявність листа-відповіді слідчого ОСОБА_4 від 14.11.2016 №17/1-3816 про те, що клопотання заявника від 11.11.2016 про призначення комісійної почеркознавчої експертизи підпису ОСОБА_5 в довіреності від 01.11.2005 року задоволено в повному обсязі, та одночасно з цим встановлення факту не призначення такої експертизи станом на 22.03.2018, що випливає із листа-відповіді заступника прокурора Дніпропетровської області ОСОБА_7 від 22.03.2018 № 17/1-6112-16, дає підстави для того, щоб погодитися із доводами заявника про суттєві порушення його прав, як сторони кримінального провадження, що не тільки підриває авторитет органу досудового розслідування, а й завдає шкоди заявнику, який неодноразово заявляв відповідні клопотання у цьому кримінальному провадженні.

Адже, відповідно до положень статті 7 КПК України, загальними засадами кримінального провадження є : 1) верховенство права; 2) законність; 14) доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень; 21) розумність строків, але цих принципів під час розслідування зазначеного кримінального провадження у повній мірі дотримано не було.

Доходячи до такого висновку, слідчий суддя, відповідно до п.18 ч.1 ст.3 КПК України, зобов`язаний застосувати судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів заявника у даному кримінальному провадженні, тому вважає за можливе зобов`язати слідчого вжити дійових заходів, направлених на усунення виявлених порушень прав заявника, а саме невідкладно призначити експертизу, про яку він клопочеться, одразу після повернення в розпорядження слідства об`єктів дослідження з рецензії, з урахуванням її висновків та думки заявника щодо питань, які мають бути поставлені перед експертами.

Відтак, в цій частині скарга, що розглядається підлягає частковому задоволенню.

При цьому слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що слідство зобов`язане провести у провадженні такий комплекс дій, який би не залишав місце сумнівам, а зроблені ним висновки випливали б зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту, а не ґрунтувались на припущеннях.

Решта вимог скарги задоволенню не підлягає, оскільки вони не узгоджуються із вимогами ч.2 ст.307 КПК України, відповідно до якої ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1)скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1)скасування повідомлення про підозру; 2)зобов`язання припинити дію; 3)зобов`язання вчинити певну дію; 4)відмову у задоволенні скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 25, 303-307 КПК України,

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000637 задовольнити частково.

Зобов`язати слідчого ОСОБА_4 або іншу уповноважену особу, в провадженні якої перебуває кримінальне провадження №0000637, після завершення рецензії почеркознавчої експертизи №64/04-308 від 30.11.2006, проведеної головним спеціалістом групи експертно-криміналістичного забезпечення роботи Індустріального РВ ДМУ ГУМВС України в Дніпропетровській області ОСОБА_8 та надходження в розпорядження слідства документів - об`єктів дослідження, невідкладно призначити комісійну почеркознавчу експертизу підпису гр. ОСОБА_5 в екземплярі довіреності від 01.11.2005 року за реєстровим №16949, що посвідчена приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_6 .

Призначення такої експертизи має узгоджуватися з висновками рецензії та обов`язковим урахуванням думки ОСОБА_3 щодо питань до експертної установи, які він має зазначити у відповідному клопотанні після ознайомлення із результатами рецензії.

При вирішенні питання про призначення експертизи має бути враховане прохання ОСОБА_3 щодо місця її проведення - Одеський науково-дослідний інститут судових експертиз Міністерства юстиції України, що знаходиться за адресою : м. Одеса, вулиця Ланжеронівська, 21, індекс 65026.

Про прийняте рішення щодо призначення експертизи ОСОБА_3 має бути повідомлений у встановлений законом строк.

В задоволенні решти вимог скарги відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1