Справа №718/2750/17
Провадження №1-кс/718/44/18
28.02.2018 року м. Кіцмань
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_3 звернулась до суду із клопотанням про скасування арешту майна мобільного телефону «Леново», накладеного ухвалою слідчого судді Кіцманського районного суду Чернівецької області від 13.12.2017 року.
В судовому засіданні заявник підтримала клопотання та просила його задовольнити, вказуючи, що тривалий час позбавлена можливості користуватися належним їй мобільним телефоном, що створює незручності.
Встановлено, що ухвалою слідчого судді Кіцманського районного суду Чернівецької області від 13.12.2017 року накладено арешт на майно мобільний телефон «Леново» А2010-А, червоного кольору, ІМЕІ НОМЕР_1 з СІМ-картою МТС НОМЕР_2 .
Арешт накладено з метою збереження речового доказу, оскільки на мобільному телефоні зафіксовано відеозапис вчиненого кримінального правопорушення.
Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно зі ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.1,2 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у постанові № 5 від 03.06.2016 року "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" роз`яснив, що за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.
ОСОБА_3 не доведено, що арешт накладено необґрунтовано та що відпала потреба в подальшому застосуванні арешту.
За вищенаведених обставин підстав для задоволення клопотання про скасування арешту майна не вбачається.
Керуючись ст.ст. 174, 309 КПК України, -
ПОСТАНОВИВ:
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя: