Справа № 640/5907/18
н/п 1-кс/640/3380/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" квітня 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
Слідчий Київського відділу поліції ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 10.04.2018 р. звернулася до Київського районного суду м. Харкова з клопотанням, погодженим з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 2 юристом 1 класу ОСОБА_4 , про арешт тимчасово вилученого майна, вилученого в ході огляду місця події за адресою м. Харків, вул. Героїв Праці, 4-а, а саме: мобільний телефон ТМ "Motorola Moto G4", що був у чохлі ТМ "Flip Case Motorola M" та на екрані якого наклеєна плівка-скло ТМ "Dengos". Місцем зберігання арештованого майна визначити Київський відділ поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області , що розташований за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49.
В ході досудового розслідування встановлено, що 06.04.2018 приблизно о 18:15 год. гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись на ділянці місцевості, за адресою: м. Харків, вул. Героїв Праці, 12-В, діючи відкрито для потерпілої, шляхом ривку рукою заволодів мобільним телефоном ТМ "Motorola moto g4 play", що належить малолітній ОСОБА_6 , спричинивши матеріальну шкоду у сумі 3000 грн.
В ході огляду місця події від 06.04.2018 року у приміщення під`їзду №3 по вул. Героїв Праці, 4-а у м. Харкові, у гр. ОСОБА_5 було виявлено та вилучено мобільний телефон ТМ "Motorola moto g4 play", що належить малолітній ОСОБА_6 . Зазначений азначений мобільний телефон був у чохлі ТМ "Flip Case Motorola M", а на екрані мобільного телефону була наклеєна плівка-скло ТМ "Dengos".
Слідчий зазначає, що у відповідності до ч.1 ст. 98 КПК України вказане майно зберегло на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, тобто воно є речовим доказом злочину. З метою забезпечення збереження речового доказу та із завдань запобігання можливості його подальшого перетворення, відчуження, необхідно застосувати такий захід забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.
Слідчий ОСОБА_3 про день та час розгляду клопотання повідомлялась своєчасно та належним чином, проте у судове засідання не з"явилась, однак 11.04.2018 через канцелярію суду надала заяву, в якій просила розглядати клопотання без її участі, у зв`язку із зайнятістю, клопотання підтримує, просить задовольнити.
Мати малолітньої потерпілої ОСОБА_6 . -- ОСОБА_7 , 11.04.2018 через канцелярію суду подала заяву, в якій просила розглядати клопотання слідчого без її участі, у зв`язку із зайнятістю на роботі. Проти задоволення клопотання слідчого не заперечує, однак просить повернути мобільний телефон, на який просить накласти арешт слідчий, її доньці, оскільки іншого вона не має.
Враховуючи вимоги ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі слідчого та прокурора.
Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Слідчим доведено, що вищевказане майно, вилучене під час огляду місця події 06.04.2018, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Вилучене відповідно до протоколу огляду місця події від 06.04.2018 майно, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказів у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
Накласти арешт на майно, вилучене 06.04.2018 в ході огляду місця події адресою м. Харків, вул. Героїв Праці, 4-а, а саме: мобільний телефон ТМ "Motorola Moto G4", що був у чохлі ТМ "Flip Case Motorola M" та на екрані якого наклеєна плівка-скло ТМ "Dengos", - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Місцем зберігання арештованого майна визначити Київський відділ поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області, що розташований за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49, в порядку, визначеному Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 №1104.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1