Справа № 202/680/18
Провадження № 1-кс/202/157/2018
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА
Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ознайомившись із матеріалами клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000471 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 10.06.2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
Слідчому судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000471? внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 10.06.2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.
Зі змісту клопотання та долучених до нього додатків вбачається, що ОСОБА_2 просить скасувати арешт майна у кримінальному провадженні № 0000471, накладений ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 05.10.2016 року у справі № 200/17053/16-к. Зазначене кримінальне провадження закрито постановою слідчого СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській від 12.12.2017 року, у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення.
Відповідно до частини першою статті 1 КПК України встановлено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним кодексом України
Пунктом 18 частини 1 статті 3 КПК України визначено, що слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належать здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
За ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, котрий застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Однією із загальних засад кримінального провадження є принцип диспозитивності.
Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України принцип диспозитивності передбачає, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Положення КПК України не відносять до повноважень слідчого судді вирішення питання щодо скасування заходів забезпечення кримінального провадження після закінчення досудового розслідування.
Тому, вирішення питання про скасування арешту, накладеного в межах вказаного кримінального провадження, не відноситься до компетенції слідчого судді.
Крім цього, слідчий суддя, вважає за необхідне зауважити, що відповідно до абз.3 п.1 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року № 5 «Про судову практику про зняття арешту з майна» за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.
Тобто, питання про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська у справі № 200/17053/16-к, за умови відсутності постанови про закриття провадження, мало б бути подане до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська.
Нормою частини 6 ст. 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 304 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у відкритті провадження лише у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, прокурора, що не підлягає оскарженню.
Виходячи з вищевикладеного та враховуючи, що заявником подано клопотання з питання, яке не підлягає вирішенню слідчим суддею Індустріального районного суду м. Дніпропетровська, тому у відкритті провадження за даним клопотанням слід відмовити.
Керуючись ст. 174 КПК України, -
ПОСТАНОВИВ:
У відкритті провадження за клопотанням ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000471 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 10.06.2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1