Справа № 638/3006/18
Провадження № 1-кс/638/868/18
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 березня 2018 року

Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1

за участю:

слідчого ОСОБА_2

секретаря ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_4 , про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000877, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 02 .03.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:
Слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, в якому просить накласти арешт на вилучене в ході проведення огляду місця події від 02.03.2018 року майно, а саме: автомобіль «Opel Vectra» sedan з ДНЗ НОМЕР_1 з номером кузова НОМЕР_2 , поліс № АК/3832524, технічний паспорт серії НОМЕР_3 , документ «KARTAPOJAZDU» серії НОМЕР_4 та ключі від автомобіля «Opelvectra» з ДНЗ НОМЕР_1 , якими користується ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Доводи клопотання мотивовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 01.03.2018 року близько 21:50 год невстановлена особа, перебуваючи по пров. О. Яроша, 12 у м. Харкові, таємно викрала з автомобілю «Suzuki Grand Vitara» майно, що належить ОСОБА_6 , чим останньому було спричинено майнову шкоду.
З показань потерпілого відомо, що 01.03.2018 року близько 21:10 год він вийшов з офісу, де працює, та попрямував до свого автомобілю марки «Suzuki GrandVitara», припаркованого неподалік .При собі мав сумку для ноутбуку з надписом «HP», в якій знаходились: в приналежний йому ноутбук «DELL» model P 40 G,LatitudeE7450 SNGC 98P72 чорного кольору, зовнішній жорсткий диск «ORICO»model LCS 128 M6 Scapacity 128 Gb TW-032GYJ-55085 чорного кольору, зовнішній жорсткий диск «WD My Passport»SNWX51A23N4986, кусачки «STANLEY» в чорному чохлі. Підійшовши до свого автомобілю, він завів його, включив функцію підігріву, та поклав вищевказане майно на заднє сидіння автомобілю зі сторони сидіння водія. Підійшов до передньої частини автомобілю та чекав, поки автомобіль розігріється. Через деякий час він почув якийсь шум та крики. Виглянувши із-за автомобілю, побачив автомобіль з іноземними номерами, який був заблокований іншим автомобілем. Побачив людей, деякі з яких виявились співробітниками поліції, які повідомили, що щойно у нього з автомобілю викрали вищевказане майно. Оглянувши автомобіль, потерпілий виявив відсутність сумки. Виявилось, що задні двері автомобілю були відчинені , а приналежна йому сумка знаходилась у одного з невідомих, яких викрили співробітники поліції на місці скоєння злочину.
Згідно даних протоколу огляду місця події від 02.03.2018 року , який проводився за адресою: м. Харків, вул. Толбухіна, 103, виявлено автомобіль «Opelvectra»Sedan з ДНЗ WL 99294 з номером кузова НОМЕР_2 , в якому було проведено внутрішній огляд та виявлено: поліс № АК/3832524, технічний паспорт серії НОМЕР_3 , документ «KARTAPOJAZDU» серії НОМЕР_4 . Вказане майно та автомобіль були вилучені в ході огляду місця події. При перевірці за базами ГУ НП, власника вищевказаного автомобілю не встановлено.
Вищевказане майно є засобом пересування злочинця до місця скоєння злочину та доказує обставини його вчинення, а його повернення користувачу (встановлено громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який фактично проживав за адресою: АДРЕСА_1 ) може негативно вплинути на подальший хід досудового розслідування так, як воно може бути пошкоджене, втрачене або реалізоване тощо і втратить свої властивості як доказ, і крім того, не може у зв`язку з цим подальшому використовуватись як доказ у суді, звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що йдеться в ст. 170 КПК України.

Обгрунтовуючи клопотання, слідчий , посилаючись на норми ст.. 170 КПК України, просить накласти арешт на виявлене та вилучене у відповідності до вимог ст.. 167 КПК України, майно, вказавши, що повернення вилучених предметів може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, оскільки у разі повернення зазначених предметів можуть бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, відчуження або переховування, що може значно ускладнити або взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені.

Перелічені предмети, майно можуть в подальшому бути використані в якості речових доказів, а їх втрата, зникнення, або пошкодження перешкодить розслідуванню кримінального провадження.

В судовому засіданні слідчий підтримав доводи клопотання та просив його задовольнити з підстав, наведених в його обґрунтування.

На виконання вимог ст.. 172 КПК України, в судове засідання було викликано власника майна, який в судове засідання не з"явився, причини неявки суду не повідомив, про час та місце розгляду клопотання повідомлений своєчасно та належним чином. Його неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Суд, заслухавши доводи слідчого , вивчивши письмові додатки до клопотання , надані органом досудового розслідування , дійшов наступного.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1)підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2)надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення;

3)є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом;

4)набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення».

З доводів клопотання вбачається, що перелічене вище майно, що вилучене під час огляду місця події 02.03.2018 року за адресою: вул. Толбухіна, 103 в м. Харкові, може в подальшому бути використано в якості речових доказів, а його втрата, зникнення, або пошкодження перешкодить розслідуванню кримінального провадження, тобто вказане в клопотання майно, відповідає вимогам п.п. 1, 2, 3, 4 ч.2 ст.167 КПК України.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.

Нормою частини 3 передбачено, що підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукувані) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Вилучені речі та предмети можуть бути використані в кримінальному провадженні з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, та можуть бути доказами в кримінальному провадженні.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню.

Арешт майна вважаю розумним та співрозмірним обмеженням права власності, завданням кримінального провадження. Повернення вищезазначених предметів та документів може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, оскільки у разі повернення вищезазначених предметів та документів можуть бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також призначення та проведення необхідних судових експертиз.

Застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної діяльності громадянина та гарантуватиме охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечить швидке, повне та неупереджене досудове розслідування.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню№ 0000877, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 02 .03.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України задовольнити .

Накласти арешт на майно, вилучене під час проведення огляду місця події від 02.03.2018 року, а саме: автомобіль «Opel Vectra» sedan з ДНЗ НОМЕР_1 з номером кузова НОМЕР_2 , поліс № АК/3832524, технічний паспорт серії НОМЕР_3 , документ «KARTAPOJAZDU» серії НОМЕР_4 та ключі від автомобіля «Opelvectra» з ДНЗ НОМЕР_1 , якими користується ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які можуть в подальшому бути використані в якості речових доказів, а їх втрата, зникнення, або пошкодження перешкодить розслідуванню кримінального провадження.
Арештоване майно після проведення всіх необхідних слідчих дій повернути власникові , особу якого встановити додатково , на відповідальне збереження.

Майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Ухвала слідчого судді про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Строк пред"явлення до виконання 1 ( один) рік.

Копію ухвали направити сторонам кримінального провадження.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя : ОСОБА_1