Провадження № 1-кс/761/9354/2018
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 квітня 2018 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділення ВП в а/п «Бориспіль» Бориспільського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні за №0000051 від 08.04.2018 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

12.04.2018 року до Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділення ВП в а/п «Бориспіль» Бориспільського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні за №0000051 від 08.04.2018 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України, а саме: на паспорт громадянина Республіки Азербайджан ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якому знаходилася відмітка про перетин державного кордону України, які не відповідають встановленому зразку.

В судове засідання слідчий не з`явився про дату та час повідомлений належним чином, на адресу суду направив заяву про розгляд клопотання без його участі.

Вивчивши доводи клопотання, матеріали, надані в його обґрунтування, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Статтею 131 КПК України передбачено вичерпний перелік видів заходів забезпечення кримінального провадження, серед яких є арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Так, в клопотанні слідчий наводить підставу застосування арешту вказане майно є речовим доказом. Арешт необхідно накласти з метою забезпечення збереження речових доказів, враховуючи, що з матеріалів досудового розслідування убачається наявність достатніх підстав вважати, що вищевказане майно, вилучене 08.043.2018 у ході проведення огляду місця події, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та має суттєве значення для встановлення обставин у кримінальному провадженні, вважають необхідним накласти арешт на вказане тимчасово вилучене майно.

У відповідності до вимог ч.1 ст. 173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Проте суду не наведено достатніх даних на підтвердження того, що вказане тимчасово вилучене майно в ході огляду місця події має доказове значення у даному кримінальному провадженні, що воно є предметом кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України.

Так, з об`єктивної сторони злочин, передбачений ч.4 ст. 358 КК України, характеризується ознакою: використання завідомо підробленого документа.

Клопотання не містить фактичних даних в підтвердження достатніх підстав вважати, що вчинено вказаний злочин, при тому, що паспорт громадянина Республіки Азербайджан ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 є дійсним, про що в матеріалах клопотання є фактичні дані.

Отже, відсутні достатні підстави вважати, що вчинено злочин, передбачений ч.4 ст. 358 КК України, оскільки відсутні достовірні відомості використання завідомо підробленого документа, як на те посилається слідчий.

При накладенні арешту на майно слідчий суддя має також обов`язково переконатись на підтвердження вчинення кримінального правопорушення в наявності доказів, які мають давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.
У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведене, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування таких заходів забезпечення кримінального провадження.

Таким чином, доводи в клопотанні, що паспорт громадянина Республіки Азербайджан ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідає критеріям, визначеним ст.98 КК України, у кримінальному провадженні, в якому ведеться досудове розслідування, - ґрунтуються на припущеннях.

Постанова слідчого про визнання вказаного майна речовим доказом не може бути єдиним підтвердженням підстави накладення арешту.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку про недоведеність необхідності накладення арешту на майно, у співрозмірності такого виду забезпечення завданням кримінального провадження слідчий суддя з наданих матеріалів клопотання не має можливості пересвідчитися.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Відмовити в задоволенні клопотання слідчого слідчого відділення ВП в а/п «Бориспіль» Бориспільського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні за №0000051 від 08.04.2018 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України, а саме: на паспорт громадянина Республіки Азербайджан ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Апеляційного суду м.Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1