Справа № 569/5799/18
УХВАЛА

20 квітня 2018 року м. Рівне
головуючого - судді ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 прокурора ОСОБА_3 потерпілої ОСОБА_4 та його представника адвоката ОСОБА_5 обвинуваченого ОСОБА_6 захисника адвоката ОСОБА_7
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні питання щодо можливості призначення судового розгляду кримінального провадження №0005191 від 03 серпня 2017 року, відносно ОСОБА_8 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.286 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
30 березня 2018 року до Рівненського міського суді Рівненської області надійшов обвинувальний акт відносно обвинуваченого ОСОБА_8 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України. Під час підготовчого засіданні від трудового колективу надійшло клопотання про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності з передачею останнього на поруки. Дане клопотання було підтримане обвинуваченим та захисником, з наведених підстав в клопотанні. Прокурор, потерпіла та його представник заперечили, щодо задоволення даного клопотання, вважають, що в діях особи відсутня обов`язкова ознака звільнення від кримінальної відповідальності, як щире каяття, та вперше вчинення кримінального правопорушення. Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши обвинувальний акт, суд прийшов до наступного висновку. Згідно ч.1 ст.47 КК України, особу, яка вперше вчинила злочин невеликої або середньої тяжкості, крім корупційних злочинів, та щиро покаялася, може бути звільнено від кримінальної відповідальності з передачею її на поруки колективу підприємства, установи чи організації за їхнім клопотанням за умови, що вона протягом року з дня передачі її на поруки виправдає довіру колективу, не ухилятиметься від заходів виховного характеру та не порушуватиме громадського порядку. З вищевказаною норми слідує, що підставою для звільнення є сукупність елементів, одна із них є щире каяття, вчинення злочину вперше. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає підставу звільнення від кримінальної відповідальності. Щире розкаяння передбачає визнання особою факту вчинення злочину, дійсне, відверте, а не уявне визнання своєї провини у вчиненому злочині, щирий жаль з приводу цього та осуд своєї поведінки. Суд вважає, що дані обставини мають бути з`ясовані судом під час судового розгляду кримінального провадження по суті, оскільки зібрані докази містяться в матеріалах кримінального провадження які знаходяться в прокурора. Окрім того, суд бере до уваги позицію потерпілої, яка зазначила, що шкода завданим злочином не відшкодована. Також суд бере до уваги те, що обвинувачений не вперше вчинив злочин, оскільки згідно довідки про судимість вбачається, що останній притягувався до кримінальної відповідальності в 2011 році за ч.1 ст.359 КК України, та був звільнений від кримінальної відповідальності на підставі ст.47 КК України.
Враховуючи вищенаведене, суд вважає дане клопотання таке, що не підлягає до задоволення. Обвинувальний акт відносно ОСОБА_6 складений у відповідності з вимогами Кримінального процесуального кодексу України і поверненню прокурору не підлягає. Провадження за обвинувальним актом підсудне Рівненському міському суду Рівненської області. Підстав для закриття провадження чи повернення обвинувального акту прокурору немає. Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду, відсутні, відтак суд приходить до висновку про необхідність призначення провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_6 до судового розгляду. Судовий розгляд з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч.2 ст.27 КПК України, відсутні. Коло осіб, які беруть участь, у судовому розгляді є прокурор, потерпіла, представник, обвинувачений та його захисник. До початку розгляду справи по суті потерпіла по даному кримінальному провадженню подали позовну заяву про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

За правилами ст. 61 КПК України, цивільним позивачем у кримінальному провадженні зокрема є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, та яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов. Права та обов`язки цивільного позивача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду.

Згідно ст. 62 КПК України, цивільним відповідачем у кримінальному провадженні може бути зокрема фізична, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану злочинними діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, та до якої пред`явлено цивільний позов у порядку, встановленому цим Кодексом. Права та обов`язки цивільного відповідача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду.

Враховуючи те, що позовна заява відповідає вимогам передбаченим цивільним процесуальним кодексом,суд вважає, що позовну заяву слід прийняти до розгляду у кримінальному провадженні,. На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 314-316, 369 КПК України, суд
У Х В А Л И В:
Призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинувальним актом відносно №0005191 від 03 серпня 2017 року, відносно ОСОБА_8 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.286 КК України на 07 травня 2018 року 11 год.00 хв.. Викликати для участі у судовому засіданні прокурора, потерпілу, представника обвинуваченого та його захисника. Позовну заяву ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди - прийняти до кримінального провадження. Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя: