1-кс/754/829/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 березня 2018 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши заяву обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_4
ВСТАНОВИВ:
29 березня 2018 року судді було розподілено автоматизованою системою заяву обвинуваченого ОСОБА_3 , щодо якого розглядається кримінальне провадження №0011243 від 22.08.2017 року (судовий номер справи №754/15135/17) за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_4 , прокурору та захиснику.
Обвинувачений ОСОБА_3 в заяві про відвід посилається на те, що він не довіряє судді ОСОБА_4 , прокурору та захиснику, оскільки останні порушують його права, як громадянина України.
Обвинувачений ОСОБА_3 , потерпілий, прокурор, захисник у судове засідання не з`явилися.
Суддя ОСОБА_4 , якому заявлено відвід, у судове засідання з розгляду заяви про відвід не з`явився, оскільки перебуває на лікарняному.
З урахуванням вимог ст. 81 КПК України, суд вважає за можливе розглянути заяву про відвід у відсутність осіб, які не з`явилися.

Дослідивши матеріали заяви, суд приходить до висновку, що заявлений відвід головуючому судді задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.
Згідно до вимог ст. 75 КПК України встановлено вичерпний перелік підстав відводу судді, а саме: якщо суддя, є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї учасників кримінального провадження; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою ст. 35 цього Кодексу порядку визначення судді, для розгляду справи.
Відповідно до ст. 76 КПК України суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді касаційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або постанови суду касаційної інстанції.
Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).
У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.
Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.
Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.
Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Заявлений відвід не містить наявних, належних та підтверджених даних, які б викликали сумнів у упередженості судді та свідчили про наявність підстав для його відводу, визначених положеннями ст. 75 КПК України. Згідно журналу судових засідань на даний час у справі триває судовий розгляд, який відкладено на 12.04.2018 року на 15 год. 30 хв. з причин не залежних від суду.

Разом з тим, з заяви про відвід судді не вбачається ніяких процесуальних порушень чи упередженості зі сторони судді ОСОБА_4 , а посилання обвинуваченого ОСОБА_3 на не довіру судді та порушення останнім прав обвинуваченого є необґрунтованими, оскільки відсутні жодні докази на підтвердження позиції заявника. Разом з тим, обвинувачений не вказує які саме права було порушено та яким чином.

На даний час судовий розгляд у кримінальному провадженні триває, тому сторона захисту не позбавлена права давати показання та заявляти відповідні клопотання, у передбаченому Кримінально-процесуальним законодавством порядку, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.
Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.
Враховуючи наведене, у судовому засіданні не знайшов підтвердження факт упередженості та не об`єктивності судді ОСОБА_4 , відвід є не вмотивований та не обґрунтований, відсутні аргументи, докази, які підтверджують наявність підстав для відводу, які передбачені ст. 75, 76 КПК України.
Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 81 КПК України усі інші відводи під час досудового розслідування розглядає слідчий суддя, а під час судового провадження - суд, який його здійснює.
З вказаної норми слідує, що суд питання щодо відводу захисника та прокурора не вирішує, оскільки відповідно ч. 2 ст. 81 КПК України відвід зазначеним учасникам кримінального провадження повинен розглядатись головуючим у справі, тобто суддею ОСОБА_4 .
Керуючись вимогами ст. 75, 76, 80, 81, 309 КПК України ,
У Х В А Л И В:
Відмовити в заяві обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_4 .
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: