В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, наведених в клопотанні.
Слідчий суддя на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України вважає за можливе розглянути дане клопотання без повідомлення власника майна, оскільки, це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Заслухавши пояснення слідчого, вивчивши та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.
Згідно з положеннями ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутись прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Слідчим суддею встановлено, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи раніше судимим, а саме: 20.08.2009 Солом`янським районним судом м. Києва за вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України до 4 років позбавлення волі, звільнившись з місць позбавлення волі в березні місяці 2012 року умовно достроково, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення та перевиховання не став та повторно вчинив новий умисний корисливий злочин на території Солом`янського району м. Києва.
Так він, 09.10.2017, приблизно о 02:30 години, перебуваючи на вулиці біля будинку за адресою: м. Київ, проспект Комарова, 8, маючи на меті отримання незаконної наживи, вирішив повторно таємно викрасти чуже майно, а саме кабель ТОВ «Ланет Телеком», який прокладений на горищі вищевказаного будинку. Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на повторне таємне викрадення чужого майна, переслідуючи мету наживи та особистого матеріального збагачення, безперешкодно пройшов до другого під`їзду будинку № 8 по проспекту Комарова в м. Києві, піднявся на верхній поверх, після чого безперешкодно, шляхом вільного доступу по драбині піднявся на горище.
Перебуваючи на горищі, ОСОБА_5 переконався у тому що за його діями ніхто не спостерігає та не завадить йому у вчиненні злочину, за допомогою раніше приготовленого для вчинення кримінального правопорушення інструменту, а саме ножиців по металу, які утримував при собі, перерізав кабель UTP CAT 5-е білого кольору загальною довжиною 30о метрів, який помістив до мішка з полімерного матеріалу, який знаходився при ньому.
Продовжуючи свої злочинні дії спрямовані на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 таємно викрав з горища будинку чуже майно, яке належить ТОВ «Ланет Телеком», а саме: кабель UTP CAT 5-е білого кольору загальною довжиною 300 м, загальною вартістю 1575,00 гривень
В подальшому ОСОБА_5 , таємно викравши вказане вище чуже майно, з місця вчинення кримінального правопорушення з викраденим майном зник, чим спричинив ТОВ «Ланет Телеком» матеріальний збиток на загальну суму 1575,00 гривень.
09.10.2017 року в період часу з 05.20. по 06.00 годин в ході огляду місця події за адресою: м. Київ, проспект Космонавта Комарова, 8, було виявлено та вилучено кабель білого кольору. Згідно показів підозрюваного ОСОБА_5 , в присутності якого було проведено огляд місця події, вказаний кабель він викрав приблизно о 02:30 годин 09.10.2017 за адресою: м. Київ, проспект Космонавта Комарова 8.
Крім того, 09.10.2017 року в період часу з 05.20. по 06.00 годин в ході огляду місця події за адресою: м. Київ, проспект Космонавта Комарова, 8 було виявлено та вилучено металеві ножиці, які добровільно надав підозрюваний ОСОБА_5 . Згідно показів підозрюваного ОСОБА_5 , надані ним для вилучення металеві ножиці, належать йому і саме ними він перерізав кабель, який він викрав з горища другого під`їзду будинку, який знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Космонавта Комарова 8.
09.10.2017 слідчим винесено постанову про визнання речовими доказами по матеріалам вказаного кримінального провадження - кабель UTP CAT 5-е білого кольору та металевих ножиць.
Слідчий зазначав, що вилучені під час огляду місця події 09.10.2017 металеві ножиці являються знаряддям злочинної діяльності та необхідний для подальшого встановлення всіх обставин кримінального правопорушення. Вилучений під час огляду місця події 09.10.2017 кабель UTP CAT 5-е білого кольору належить ТОВ «Ланет Телеком», який є предметом злочину і необхідний для подальшого встановлення всіх обставин кримінального правопорушення.
Також слідчий зазначав, що на даний час досудовим розслідуванням встановлено особу, яка вчинила кримінальне правопорушення та яка є власником кабелю UTP CAT 5-е білого кольору та металевих ножиць, які тимчасово вилучені в ході огляду місця події, проведеного в період часу з 05:00 години 09.10.2017 по 06:00 годину 09.10.2017, таким чином в разі не накладення арешту на вказані речі, вказане може призвести до втрати речового доказу, шляхом його знищення та втрати речових доказів до завершення досудового слідства, що призведе до неможливості проведення слідчих дій та повного, об`єктивного, всебічного проведення досудового розслідування по даному кримінальному провадженні.
В зв`язку із зазначеним слідчий просив про задоволення клопотання, на що слід зазначити наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, а решт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Зважаючи на викладене вище, враховуючи вимоги ч. 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, оскільки слідчим було доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого та може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звернувся із клопотанням про арешт майна, в зв`язку з чим вважаю за можливе клопотання задовольнити.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 172, 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на майно, власником якого є ТОВ «Ланет Телеком», а саме кабелю UTP CAT 5-е білого кольору та металевих ножиць, які належали ОСОБА_5 які було вилучено в ході огляду місця події від 09.10.2017, проведеного за адресою: м. Київ, проспект Космонавта Комарова 8.
Відповідальним за зберігання майна, на яке накладено арешт у відповідності до вимог Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду від 27.08.2010 року № 51/401/649/471/23/125 визначити слідчого Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві капітана поліції ОСОБА_3 .
Ухвала про арешт майна виконується негайно.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.
Слідчий суддя ОСОБА_1