Справа № 755/5455/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"07" квітня 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Дніпровського УП Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Владивосток, Приморського краю, громадянина України, не одруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , судимого 26 червня 2017 року Дзержинським міським судом Донецької області за ч. 2 ст. 185 КК України до обмеження волі на строком 3 (три) роки, на підставі ст. ст. 75, 76 КК України звільнений від відбування покарання у виді позбавлення волі з іспитовим строком 1 (один) рік, в рамках кримінального проводження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000251 від 08.01.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,

в с т а н о в и в :
слідчий СВ Дніпровського УП ГУ Національної поліції в м. Києві ОСОБА_5 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із зазначеним клопотанням.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 07.01.2018 року ОСОБА_4 , перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Курнатовського, 11, в мережі «Інтернет» знайшов оголошення про збут наркотичного засобу для подальшого власного вживання. Після чого через термінал «Айбокс», перерахував на невстановлений досудовим розслідуванням рахунок грошові кошти в сумі 300 гривень. Того ж дня приблизно о 19 год 45 хв, за адресою: м. Київ, вул. Микитенка, 9, біля першого під`їзду в зоні зелених насаджень забрав заздалегідь підготовлений та залишений невстановленою досудовим розслідуванням особою медичний шприц з речовиною бурого кольору, таким чином придбав наркотичний засіб опій ацетильований та поклав до кишені куртки. Згідно з висновком експерта № 11-2/286 від 01.02.2018 надана на дослідження рідина коричневого кольору масою 1,190 г містить особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено опій ацетильований. Маса опію ацетильованого (в перерахунку на суху речовину) в рідині становить 0,157 г.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі. Просив задовольнити, враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення під час іспитового строку за вироком Дзержинського міського суду Донецької області, а тому існують ризики: переховування від органів слідства та суду; також існує ризик, що ОСОБА_4 може впливати на свідків, також існує ризик вчинення інших кримінальних правопорушень, оскільки підозрюваний не має стабільного джерела прибутку та свої матеріальні потреби намагається задовольнити злочинним шляхом. Більш м`який запобіжний захід не може бути застосовано, оскільки у підозрюваного нема постійного місця проживання у Києві.

Підозрюваний ОСОБА_4 заперечував проти задоволення даного клопотання і зазначив, що він з жовтня 2017 року перебуває у м. Києві та неофіційно працює, проживає у своїх знайомих, протягом місяця він перебував у с. Гребінки на реабілітації від наркотичної залежності, але як тільки йому повідомили, що його розшукує слідчий, то одразу повернувся до м. Києва. Просить не застосовувати до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки з`являвся на вимоги до слідчого та не буде переховуватись, також виконував обов`язки, покладені на нього вироком Дзержинського міського суду Донецької області.

За таких обставин, слідчий суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, приходить до наступного.
За вказаним фактом 08 січня 2018 року відомості про вчинення злочину було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер № 0000251.
До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписку підозрюваного щодо вручення йому копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

07 квітня 2018 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
У судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, наявними у справі доказами, зокрема: рапортом інспектора Дніпровського УП ГУНП у м. Києві; витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000251 від 08 січня 2018 року відносно ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 309 КК України; протоколами огляду місця події; протоколом огляду речей; протоколом допиту свідка; висновком експерта № 11-2/286 від 01.02.2018.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, майновий стан підозрюваного, його стан здоров`я, міцність його соціальних зв`язків, той факт, що він раніше судимий, злочин вчинив в період іспитового строку.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.
Вирішуючи питання про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
На момент розгляду даного клопотання доказів про те, що за час проведення досудового розслідування підозрюваний переховувався від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджав якимось чином кримінальному провадженню, впливав на свідків слідчому судді прокурором надано не було, будь які відомості про те, що особа викликалась належним чином до слідчого чи прокурора та не з`явилась - у матеріалах клопотання відсутні.
Таким чином, слідчий суддя не бере до уваги доводи сторони обвинувачення щодо обґрунтування неможливості запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки на доведення даної позиції клопотання містить єдине зазначення, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, що безумовно не може свідчити про доведеність даного факту.
Крім того, прокурором не наведено жодних доводів, які б давали підстави вважати, що внаслідок обрання менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, ОСОБА_4 буде ухилятись від слідства та суду. Щодо ризику впливу на свідка, то слідчий суддя не вважає його обґрунтованим, оскільки єдиний свідок, допитаний слідчим у цьому кримінальному провадженні, є працівником поліції.
Також при розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує правову позицію, викладену у рішенні ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (п.80).
Положення ч. 2 ст. 194 КПК України передбачає обов`язок слідчого судді постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених ч. 1 цієї статті, зокрема: наявність обґрунтованої підозри, достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Таким чином, прокурором доведено обґрунтованість підозри щодо ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, що підтверджується матеріалами клопотання, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема, вчинити інше кримінальне правопорушення, однак не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні (п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України). Така обставина дає підстави слідчому судді застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж той, що зазначений у клопотанні.
За наведених обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних з прибуттям підозрюваного на вимогу слідчого, прокурора, суду, можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло у певний період доби, з покладенням обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України терміном на 2 місяці, оскільки такий запобіжний захід дасть змогу уникнути встановленим судом ризикам та забезпечити виконання ОСОБА_4 покладених процесуальних обов`язків.
Керуючись, ст.ст. 176, 177, 178, 182, 183, 184, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:
в задоволенні клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 - відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу з 22 год 00 хв до 06 год 00 хв наступного дня до 07 червня 2018 року, за адресою: АДРЕСА_2 та зобов`язати останнього прибувати за кожною вимогою до слідчого та суду в межах строку дії цього заходу забезпечення кримінального провадження.
ОСОБА_4 зобов`язаний невідкладно прибути до місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 строком до 07 червня 2018 року включно, такі обов`язки:
1) не відлучатись за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
2) повідомляти слідчого, прокурора, суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.
Роз`яснити ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 .
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.
Роз`яснити виконавцям, що навмисне невиконання службовою особою ухвали суду або здійснення перешкод їх виконання тягне кримінальну відповідальність за ст. 382 КК України.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя: