Провадження № 1-кп/638/333/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 вересня 2017 року Дзержинський районний суд м.Харкова в складі:
головуючого судді: ОСОБА_1
суддів : ОСОБА_2
ОСОБА_3
за участю:
прокурора ОСОБА_4
захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6
обвинуваченого ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові питання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого у кримінальному провадженні ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення- злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України,
В С Т А Н О В И В :
Дзержинським районним судом м. Харкова розглядається обвинувальний акт по кримінальному провадженню , внесеному до ЄРДР за № 0000262 від 19.01.2016 року, за обвинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч.4 ст. 187 КК України.
В судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого до 60 діб, посилаючись на наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.
Захисники обвинуваченого вважали, що відсутні підстави для продовження строку тримання підзахисного під вартою. Просили звернути увагу суду на той факт, що ризиків не існує, обвинувачений раніше не судимий, має можливість проживати в м. Харкові за адресою проживання своєї рідної тітки . Крім того, просили знизити суму визначеного ухвалою судді ОСОБА_8 від 28 липня 2017 року розміру застави.

Обвинувачений підтримав позицію сторони захисту.

Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, дійшов наступного.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №511-550/0/4-13 від 04 квітня 2013 року «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України», слідчому судді, суду слід враховувати, що рішення про застосування одного із видів запобіжних заходів, який обмежує права і свободи підозрюваного, обвинуваченого, має відповідати характеру певного суспільного інтересу, що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.
Крім цього, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Так, згідно зі ст.ст. 7-9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 року Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою. У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства. У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 року Європейський суд з прав людини вказав, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.
Приймаючи до уваги наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, тяжкість покарання у кримінальному правопорушенні, в якому обвинувачується ОСОБА_7 , відсутність відомостей про наявність таких захворювань у обвинуваченого, які унеможливлюють перебування останнього у слідчому ізоляторі, дані про особу обвинуваченого, який , згідно даних обвинувального акту, не має освіти, до затримання не працював, відповідно не мав доходу , в м. Харкові реєстрація відсутня, холостий, дітей або утриманців немає, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків в місці його проживання, вказане свідчить про неможливість забезпечення належної процесуальної поведінки ОСОБА_7 у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу, про що просить сторона захисту та обвинувачений , через що суд вважає за необхідне продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого до 60 діб. Крім того, суд враховує ту обставину, що судом було визначено розмір застави , тобто обрано альтернативний запобіжний захід , у розмірах, передбачених вимогами ст.. 182 КПК України.
Такими чином, суд дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора, доцільність продовження раніше обраного запобіжного заходу.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст.. 177, 331 КПК України, суд, -

ухвалив:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на 60 (шістдесят) днів, починаючи з 25 вересня 2017 року, тобто до 23 листопада 2017 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3