печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 березня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Генеральної прокуратури України
ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання про арешт майна,-
В С Т А Н О В И В :
21.03.2017 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва
ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 , погоджене прокурором першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000160.
Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалася.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого розглядається без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
В обґрунтування клопотання зазначається наступне.
Управлінням з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000160 від 25.01.2017 за фактом розкрадання службовими особами Управління справами Апарату Верховної Ради України коштів державного бюджету в особливо великих розмірах, виділених на реконструкцію систем опалення - холодопостачання та зміни нагрівальних приладів фанкойлами в адмінбудинках апарату ВР України, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Встановлено, що одним із учасників вищевказаної протиправної діяльності пов`язаної із розкрадання службовими особами представницького органу коштів державного бюджету в особливо великих розмірах є ТОВ «ВУЛВЕР» (). Крім того, встановлено, що ТОВ «ВУЛВЕР» () має відкриті рахунки у АТ «Укрексімбанк»

(МФО 322313): № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 .

Внаслідок завищення вартості та обсягів робіт, вартості обладнання і матеріалів та невиконаних робіт у повному обсязі, учасниками злочинної схеми привласнено близько 5 млн. 350 тис. гривень. Дані факти підтверджуються доказами отриманими у ході проведення оперативно розшукових заходів.

Прокурор в судовому засіданні просив накласти арешт на банківські рахунки ТОВ «ВУЛВЕР» () з метою запобігання приховування, зникнення, використання грошових коштів, які містяться на банківських рахунках: № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 у АТ «Укрексімбанк» (МФО 322313), адже вони набуті злочинним шляхом внаслідок вчинення кримінального правопорушення, є доходом від вчиненого злочину та мають доказове значення для кримінального провадження.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення прокурора, дослідивши матеріали справи, дійшов до висновку про наявність підстав для часткового задоволення клопотання, оскільки накладення арешту на банківські рахунки № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 відкриті ТОВ «ВУЛВЕР» () у АТ «Укрексімбанк» (МФО 322313) запобігатиме можливості подальшого приховування, зникнення, використання грошових коштів, які містяться на даних рахунках. Окрім цього, відповідно до наданих слідчому судді доказів вбачається, що грошові кошти на рахунках вказаного підприємства набуті злочинним шляхом і застосування заходу забезпечення у вигляді накладення арешту забезпечить дієвість на даній стадії досудового розслідування кримінального провадження № 0000160.
Вимоги клопотання слідчого ОСОБА_4 щодо надання інформації про залишок грошових коштів та інших цінностей на банківських рахунках № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 відкритих ТОВ «ВУЛВЕР» () у АТ «Укрексімбанк» (МФО 322313), на момент отримання ухвали суду про арешт та зупинення видаткових операцій по ним, зобов`язання АТ «Укрексімбанк» невідкладно інформувати слідчого щодо кожного факту надходження грошових коштів або інших цінностей на вказаних банківських рахунках з обов`язковим зазначенням контрагентів та призначення платежу, а також накладення арешту на грошові кошти, що буду надходити на вказані рахунки - не підлягають задоволенню, оскільки вказані вимоги виходять за рамки положень КПК України щодо розгляду клопотання сторони обвинувачення про накладення арешту.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити частково.
Накласти арешт на грошові кошти та інші цінності, що знаходяться на банківських рахунках: № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 відкритих ТОВ «ВУЛВЕР» () у АТ «Укрексімбанк» (МФО 322313) та зупинити видаткові операції по даним рахунках.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення, отримання копії.
Слідчий суддя ОСОБА_1