Справа №712/ 7638/17
Провадження № 1-кс/712/3398/17
20 червня 2017 року м. Черкаси
19 червня 2017 року слідчий СВ Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області капітан поліції ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про накладення арешту на 20 системних блоків до ПК, вилучених під час огляду місця події від 17.06.2017 за адресою: АДРЕСА_1
В ході досудового розслідування встановлено, що 12.10.2016 до Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області надійшло звернення народного депутата України ОСОБА_5 про те, що на Інтернет-ресурсі Черкаського осередку цивільного корпусу «Азов» розміщено відеозапис, в якому працівник одного з Інтернет-центру, під яку маскують свою діяльність гральні заклади, повідомила громадським активістам, що в даному закладі надаються послуги із послуги із доступу по азартним іграм та ігрових автоматів.
В ході здійснення досудового розслідування по вказаному факту 17.06.2017 в період часу з 13.45 по 15.40 годину за адресою: АДРЕСА_1 , був здійснений огляд місця події, в ході якого виявлено та вилучено 20 системних блоків до ПК.
У судовому засіданні слідчий ОСОБА_3 підтримала вказане клопотання і просила його задовольнити з викладених у клопотанні підстав.
Статтею 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження визначено арешт майна.
Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
З огляду на те, що в клопотанні слідчим не доведено необхідності накладення арешту на вказане в клопотанні майно, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає до задоволення.
На підставі викладеного, відповідно до вимог ст. ст. 40, 98, 100, 131, 132, 167, 170, 171, 173 КПК України, суддя слідчий, -
ухвалив:
В клопотанні слідчого СВ Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно відмовити.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Черкаської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1