Дата документу 30.06.2017 Справа № 554/3623/17
Провадження № 1-кс/554/4500/2017

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 червня 2017 року м. Полтава
Слідчий суддя Октябрського районного суду міста Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу стосовно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Гребінка, Полтавської області, українця, громадянина України, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2
В С Т А Н О В И В:
Старший слідчий СУ ГУНП в Полтавській області звернувся до суду з клопотанням про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт відносно підозрюваного ОСОБА_5 .
На обґрунтування клопотання зазначив, що досудовим розслідуванням установлено, що у 2016 році, точної дати слідством не встановлено, ОСОБА_5 вступив у злочинну змову з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та іншими не встановленими на даний час особами, щодо систематичного заволодіння шляхом обману чужим майном з використанням електронно-обчислювальної техніки (шахрайстві). Згідно цієї домовленості ОСОБА_5 повинен був підшукувати осіб, які б погодились оформити банківські картки в АТ «Ощадбанк» та передавати їх йому разом з ПІН-кодами. ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , повинні були знімати з наданих ОСОБА_5 банківських карток, кошти, які потерпілі зараховували внаслідок обману невстановлених на даний час осіб.
На виконання цієї домовленості протягом 2016 2017 років, ОСОБА_5 , підшукав серед мешканців м. Гребінки, Гребінківського району, а також міст та районів наближених до місця його проживання, осіб, зокрема ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , які оформили банківській картки в АТ «Ощадбанк» та разом з ПІН-кодами передали йому. В свою чергу ОСОБА_5 передав указані картки ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .
У подальшому згідно спільної домовленості вказані картки були використані як знаряддя вчинення злочину, оскільки на них здійснювали перерахування грошових коштів потерпілі, а після переказу вони використовувались для зняття готівки в банкоматах, за наступних обставин.
Крім того, 07.09.2016 ОСОБА_7 перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 з використанням програмно-технічного комплексу банкомату, що надає можливість держателю електронного платіжного засобу здійснити самообслуговування за операціями одержання коштів у готівковій формі, внесення їх для зарахування на відповідні рахунки, одержання інформації щодо стану рахунків, а також виконати інші дії, мобільного телефону, СІМ-картки мобільного оператору ПрАТ «Лафйселл» з номером НОМЕР_1 , а також картки АТ «Ощадбанк» № НОМЕР_2 емітованої на ОСОБА_14 та ПІН-коду, здійснила авторизацію в системі WEB-банкінгу «Ощад 24/7», після чого здійснила реєстрацію вказаного телефонного номеру за розрахунковим рахунком № НОМЕР_2 , який оформлений на ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . В подальшому, з корисливих спонукань, умисно, з використанням системи WEB-банкінгу «Ощад 24/7», здійснила несанкціонований доступ до інформації, яка зберігається та обробляється в автоматизованій системі WEB-банкінгу «Ощад 24/7» де ввівши в оману автоматизовану систему банку WEB-банкінгу «Ощад 24/7» АТ «Ощадбанк», видала себе за ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та здійснила підвищення лімітів на зняття готівки. Указані дії ОСОБА_7 призвели до підробки інформації, яка обробляється в автоматизованій системі віддаленого доступу WEB-банкінгу «Ощад 24/7» та порушення встановленого порядку її маршрутизації, оскільки система приймала команди ОСОБА_7 , а не ОСОБА_10 та СМС направлялись на телефон належний не ОСОБА_15 , а ОСОБА_7 .
Таким чином, ОСОБА_7 підозрюється у несанкціонованому втручанні в роботу автоматизованих систем, що призвело до витоку та підробки інформації, спотворення процесу обробки інформації та порушення встановленого порядку її маршрутизації, тобто злочині, передбаченому ч. 1 ст. 361 КК України.
В подальшому, 24.09.2016 близько 12 год., невстановлена на даний час слідством особа, здійснила телефонний дзвінок на номер НОМЕР_3 який перебуває у користуванні ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . В ході розмови указана невстановлена особа ввела в оману останнього, представившись працівником поліції та повідомивши про нібито затримання його сина ОСОБА_17 , за підозрою у нанесенні тілесних ушкоджень. Після цього, користуючись хвилюванням ОСОБА_16 за долю його сина, указана особа повідомила, що ОСОБА_17 можливо відпустити та не притягувати до кримінальної відповідальності у випадку перерахування коштів в сумі 22 000 гривень на картку АТ «Ощадбанк» та продиктувала банківський рахунок № НОМЕР_2 , чим вчинила обман. ОСОБА_16 , будучи введеним в оману указаною особою, цього ж дня перерахував кошти в сумі 22 000 гривень, на вказаний рахунок.
Цього ж дня, за допомогою незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки банкомату, ОСОБА_7 з корисливих мотивів, умисно, за попередньою змовою зі ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та іншою не встановленою на даний час особою та за вказівкою останньої, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , за вказівкою невстановленої на даний час слідством особи, протиправно, використовуючи банківську картку АТ «Ощадбанк» № НОМЕР_2 емітовану на ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка була надана ОСОБА_5 , повторно заволоділа коштами ОСОБА_16 шляхом їх зняття з карткового рахунку загальною сумою 21 650 гривень, якими розпорядилася на власний розсуд.
Вищевказаними діями ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та інших не встановлених на даний час осіб ОСОБА_16 спричинено матеріальну шкоду на суму 21 650 гривень.
Таким чином, ОСОБА_7 підозрюється у заволодінні шляхом обману чужим майном, вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб, шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, тобто злочині, передбаченому ч. 3 ст. 190 КК України.
Крім того, 19.04.2017 ОСОБА_7 , діючи повторно, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 з використанням програмно-технічного комплексу банкомату, що надає можливість держателю електронного платіжного засобу здійснити самообслуговування за операціями одержання коштів у готівковій формі, внесення їх для зарахування на відповідні рахунки, одержання інформації щодо стану рахунків, а також виконати інші, мобільного телефону, СІМ-картки мобільного оператору ПрАТ «Київстар» з номером НОМЕР_4 , а також картки АТ «Ощадбанк» № НОМЕР_5 емітованої на ОСОБА_18 та ПІН-коду, здійснила авторизацію в системі WEB-банкінгу «Ощад 24/7», після чого здійснила реєстрацію вказаного телефонного номеру за розрахунковим рахунком № НОМЕР_5 , який оформлений на ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_6 . В подальшому, з корисливих спонукань, умисно, з використанням системи WEB-банкінгу «Ощад 24/7», здійснила несанкціонований доступ до інформації, яка зберігається та обробляється в автоматизованій системі WEB-банкінгу «Ощад 24/7» де ввівши в оману автоматизовану систему банку WEB-банкінгу «Ощад 24/7» АТ «Ощадбанк», видала себе за ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_6 та здійснила підвищення лімітів на зняття готівки. Указані дії ОСОБА_7 призвели до підробки інформації, яка обробляється в автоматизованій системі віддаленого доступу WEB-банкінгу «Ощад 24/7» та порушення встановленого порядку її маршрутизації, оскільки система приймала команди ОСОБА_7 а не ОСОБА_18 та СМС направлялись на телефон належний не ОСОБА_18 а ОСОБА_7 .
Таким чином, ОСОБА_7 підозрюється у несанкціонованому втручанні в роботу автоматизованих систем, що призвело до витоку та підробки інформації, спотворення процесу обробки інформації та порушення встановленого порядку її маршрутизації, вчиненому повторно, тобто злочині, передбаченому ч. 2 ст. 361 КК України.
В подальшому, 21.04.2017 близько 12 год. 15 хв. невстановлена на даний час слідством особа, здійснила телефонний дзвінок на номер НОМЕР_6 який перебуває у користуванні ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_7 В ході розмови указана невстановлена особа ввела в оману останню, представившись працівником поліції та повідомивши про нібито затримання її сина, за підозрою у зберіганні наркотичних речовин. Після цього, користуючись хвилюванням ОСОБА_19 за долю її сина, указана особа повідомила, що сина ОСОБА_19 можливо відпустити та не притягувати до кримінальної відповідальності у випадку перерахування коштів в сумі 10 000 гривень, на картку АТ «Ощадбанк» та продиктувала банківський рахунок № НОМЕР_5 чим вчинила обман. ОСОБА_19 , будучи введеною в оману указаною особою, цього ж дня перерахувала кошти в сумі 10 000 гривень, на вказаний рахунок.
Цього ж дня, близько 12 години 24 хвилин за допомогою незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки банкомату, ОСОБА_8 з корисливих мотивів, умисно, за попередньою змовою з ОСОБА_7 , ОСОБА_5 та іншою не встановленою на даний час особою та за вказівкою останньої, перебуваючи за адресою: м. Карлівка, вул. 60-річчя Жовтня, 8/2, за вказівкою невстановленої на даний час слідством особи, протиправно, використовуючи банківську картку АТ «Ощадбанк» № НОМЕР_5 емітовану на ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , повторно заволодів коштами ОСОБА_19 шляхом їх зняття з карткового рахунку загальною сумою 10 000 гривень. У подальшому, ОСОБА_8 передав частину знятих коштів ОСОБА_7 , іншими розпорядився на власний розсуд..
Вищевказаними діями ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_5 та інших не встановлених на даний час осіб ОСОБА_19 спричинено матеріальну шкоду на суму 10 000 гривень.
Таким чином, ОСОБА_8 підозрюється у заволодінні шляхом обману чужим майном, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, тобто злочині, передбаченому ч. 3 ст. 190 КК України.
Аналогічним способом, у період часу з вересня 2016 року по 28.04.2017 ОСОБА_7 перебуваючи на території Полтавської області та міста Полтави, за попередньою змовою із ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та іншими не встановленими на даний час особами, вчинено заволодіння шляхом обману чужим майном з використанням електронно-обчислювальної техніки (шахрайство) щодо понад ста осіб, внаслідок яких заволоділи коштами потерпілих на загальну суму понад 2 480 000 гривень. У подальшому указані кошти були розподілені між указаними співучасниками злочинів.
20.06.2017 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у сприянні вчиненню злочинів шляхом надання засобів та знарядь для їх вчинення, тобто пособництві у заволодінні чужим майном шляхом обману за 6 фактами.
Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 05.05.2017 року відносно ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, до 02.07.2017 року. Зазначає, що в ході досудового розслідування кримінального провадження, ОСОБА_20 вину у вчинених кримінальних правопорушенням визнав та активно сприяє встановленню кола осіб, що причетні до злочинів, що вчинені, а також обставин за яких вони вчинені.
У зв`язку із продовженням строку досудового розслідування, а також необхідністю провести ряд слідчих дій, за умови активного сприяння ОСОБА_5 слідству, виникла необхідність у зміні запобіжного заходу, обраного підозрюваному ОСОБА_20 на більш м`який, а саме на домашній арешт.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
Слідчий в судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити.
Прокурор в судовому засіданні вважав за необхідне замінити запобіжний захід, оскільки підозрюваний сприяє досудовому розслідуванню.
Під час розгляду клопотання підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_6 клопотання підтримали, просили його задовольнити.
Заслухавши учасників процесу та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.
Під час розгляду клопотання встановлено, що 05.05.2017 року ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 строком на 60 діб, до 02.07.2017 року при вирішенні якого враховано серйозність висунутої проти нього підозри, встановлено ризики, передбачені ст. 177 КПК України та наявність позитивних характеристик.
Частиною 1 ст. 200 КПК України визначено, що прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання.
Згідно ч. 5 ст. 201 КПК України слідчий суддя має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.
Так, обґрунтування доцільності продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою повинно відповідати ризикам та обставинам, що передбачені статтями 177-178 КПК України, у їх зіставленні з конкретними фактами, встановленими сторонами провадження.
При цьому, слід звернути увагу, що запобіжний захід не є мірою покарання, а спрямований на забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігання спробам будь-якого перешкоджання здійсненню кримінального провадження; забезпечення можливості виконання процесуальних рішень.
Крім того, тяжкість обвинувачення не може слугувати єдиним обґрунтуванням продовження перебування особи під вартою, тому окрім кваліфікації, слід визначати ризики (ст. 177 КПК України), інакше судові рішення щодо тримання під вартою не відповідатимуть вимогам практики ЄСПЛ і нормам КПК України, оскільки в іншому випадку нівелюється вимога про дотримання законності у сфері обмеження права на свободу у кримінальному провадженні.
Вирішуючи питання про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слід враховувати вимоги Конвенції, зокрема правову позицію ЄСПЛ у рішенні від 12.01.2012 року у справі «Тодоров проти України», відповідно до якої для тримання під вартою повинні бути винятково вагомі причини, при цьому тільки тяжкість вчиненого злочину, складність справи та серйозність обвинувачень не можуть вважатись достатніми причинами для тримання особи під вартою протягом тривалого строку.
Отже, суд зобов`язаний враховувати обставини, перелік яких передбачений ст. 178 КПК України, для оцінки ризиків, які можуть слугувати поряд з підставами, визначеними ст. 177 КПК України, загальною підставою для тримання під вартою. Лише правова кваліфікація вчиненого, надана стороною обвинувачення, є недостатнім для цього і навіть наявність серйозних підозр щодо участі у вчиненні тяжкого правопорушення та перспективи ухвалення вироку про значну міру покарання самі по собі не можуть бути виправданням тривалого попереднього ув`язнення (правова позиція в рішенні ЄСПЛ у справі «Адамяк проти Польщі»).
При цьому, відповідно до вимог ч. 3 ст. 5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п. 60 рішення від 06.11.2008 року у справі «Єлоєв проти України) після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому суду в разі продовження терміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначити в судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч. 1ст. 177 КПК України.
Враховуючи викладене, наявність у підозрюваного постійного місця проживання, відсутність негативних даних щодо репутації підозрюваного, відсутність даних про його судимість, а також той факт, що підозрюваний активно сприяє встановленню кола осіб, що причетні до злочинів, що вчинені, а також обставин за яких вони вчинені, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання слідчого про зміну запобіжного заходу та застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає у заборонні підозрюваному ОСОБА_5 залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 з 21 год. до 06:00 терміном на два місяці.
При цьому, на підозрюваного ОСОБА_5 необхідно покласти обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора та в подальшому до суду за першою вимогою; не залишати місце свого проживання без дозволу слідчого, прокурора та суду.
Керуючись ст.ст.201,369-372 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт стосовно ОСОБА_5 - задовольнити.
Змінити щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк до 02.09.2017 року із забороною останньому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 з 21 год. вечора до 06:00 год. ранку.
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти звільнити негайно в залі суду.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 на строк до 02.09.2017 року наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора та в подальшому до суду за першою вимогою; не залишати місце свого проживання без дозволу слідчого, прокурора та суду.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Полтавської області протягом п`яти днів з часу проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1