Номер справи 289/403/17
Номер провадження 1-кс/289/124/17
Рядок статистичного звіту:
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29.03.2017 м. Радомишль
Радомишльський районний суд Житомирської області у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1
при секретарі - ОСОБА_2
з участю слідчого - ОСОБА_3
прокурора - ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Радомишлі клопотання начальника СВ Радомишльського відділення поліції Коростишівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Коростишівської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна, по матеріалах досудового розслідування, внесеного 15.02.2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000088 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченогост.185 ч.3 КК України,
ВСТАНОВИВ:
Начальник СВ Радомишльського відділення поліції Коростишівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області області ОСОБА_5 звернувся 03.03.2017 р. в суд з вищевказаним клопотанням.
В обґрунтування клопотання зазначив, що в період з 13 по 15 лютого 2017 року ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ,шляхом зриву навісного замка на вхідних дверях в господарську будівлю дачного господарства ОСОБА_8 ,що розташоване по АДРЕСА_1 проникли в середину приміщення,звідки таємно викрали наступне майно: велосипед,електроінструменти та інше майно,яке погрузили в автомобіль «ВАЗ-2107»,д.р.н. НОМЕР_1 ,який належить ОСОБА_7 чим завдали власнику матеріальної шкоди. 15 лютого 2017 року по даному факту розпочато досудове розслідування,внесене 15.02.2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000088 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченогост.185 ч.3 КК України. 01 березня 2017 року згаданий автомобіль був вилучений у ОСОБА_7 працівниками поліції.З метою запобігання можливості приховування майна,його пошкодження,псування,втрати,знищення,передачі,відчуження та посилаючись на те, що вказаний автомобіль є доказом факту вчинення кримінального правопорушення, який в подальшому буде сприяти розкриттю кримінального провадження та встановленню істини по справі, слідчий просить винести ухвалу про арешт майна, а саме: автомобіль «ВАЗ-2107»,д.р.н. НОМЕР_1 ,який належить ОСОБА_7 , що мешкає: АДРЕСА_2 та за цією ж адресою визначити місце зберігання згаданого автомобіля.
В судовому засіданні слідчий не з`явився,надіслав письмову заяву,просив суд розглянути клопотання за його відсутності,підтримав дане клопотання,просив його задовольнити.
Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав згадане клопотання,просив суд його задовольнити.
Власник автомобіля ОСОБА_7 в судове засідання з`явився,з клопотанням погодився,просив залишити автомобіль йому для відповідального зберігання.
Дослідивши клопотання, матеріали кримінального провадження, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, заслухавши пояснення ОСОБА_7 ,думки слідчого та прокурора, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.
Статтею 113 КПК України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.
Відповідно до ст. 116 КПК України процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки.
Згідно ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
За ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Під час розгляду клопотання слідчого про арешт майна, суддею встановлено, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт, було тимчасово вилучено 01.03.2017 р. Клопотання про арешт майна було подано до суду 03.03.2017 р. В порушення вимог ст.117 КПК України, питання про поновлення строку слідчий не заявляє.
Ст. 8 КПК України передбачено, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями і застосовується цей принцип з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Згідно вимог ч. 1 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобовязані має неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК України, міжнародних договорів, згода на обовязковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Згідно вимог ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 цього Кодексу.
Ст.7 КПК України серед іншого передбачає, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, як то доступ до правосуддя; забезпечення права на оскарження судових рішень.
Оскільки нормами КПК України не визначені наслідки пропуску процесуальних строків, суддя, керуючись ст.7 КПК України, дійшов висновку, що клопотання підлягає розгляду по суті.
При розгляді клопотання по суті, слідчий суддя дійшов висновку про його задоволення.
Клопотання обґрунтовано тим, що в період з 13 по 15 лютого 2017 року ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ,шляхом зриву навісного замка на вхідних дверях в господарську будівлю дачного господарства ОСОБА_8 ,що розташоване по АДРЕСА_1 проникли в середину приміщення,звідки таємно викрали наступне майно: велосипед,електроінструменти та інше майно,яке погрузили в автомобіль «ВАЗ-2107»,д.р.н. НОМЕР_1 ,який належить ОСОБА_7 чим завдали власнику матеріальної шкоди. 15 лютого 2017 року по даному факту розпочато досудове розслідування,внесене 15.02.2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000088 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченогост.185 ч.3 КК України. 01 березня 2017 року згаданий автомобіль був вилучений у ОСОБА_7 працівниками поліції.
Статтею 131 КПК України визначено, що заходи забезпечення кримінального провадження, до яких відноситься арешт майна, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України в редакції Закону України "Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо виконання рекомендацій, які містяться у шостій доповіді Європейської комісії про стан виконання Україною Плану дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України, стосовно удосконалення процедури арешту майна та інституту спеціальної конфіскації" № 1019-VIII від 18 лютого 2016 року, який набрав чинності 28 лютого 2016 року (тут та далі - Закону) арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно в тому числі є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до вимог ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були обєктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до вимог ч. 2, ч. 3, ч. 4 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено: підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно з ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Вказаний слідчим захід забезпечення кримінального провадження, на думку слідчого судді, є в даному випадку єдино необхідним для всебічного, повного встановлення обставин кримінального правопорушення.
На підставі викладено, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні правові підстави для арешту автомобіля та свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, передбачені ст.170 КПК України.
Керуючись ст.ст. 167, 170-173 КПК України, -

У Х В А Л И В :
Клопотання начальника СВ Радомишльського відділення поліції Коростишівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Коростишівської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна, по матеріалах досудового розслідування, внесеного 15.02.2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000088 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченогост.185 ч.3 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на майно, а саме: автомобіль «ВАЗ-2107»,д.р.н. НОМЕР_1 ,який належить ОСОБА_7 , що мешкає: АДРЕСА_2 та за цією ж адресою визначити місце зберігання згаданого автомобіля.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду Житомирської області протягом пяти днів з дня її оголошення.Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Суддя ОСОБА_1