АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2017 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду міста Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

з участю секретаря ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5
захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7
підозрюваного ОСОБА_8

розглянула у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 , що діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , на ухвалу слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 12 липня 2017 року, -

ВСТАНОВИЛА:

Цією ухвалою задоволено клопотання слідчого Подільського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_9 та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 07 вересня 2017 року включно з визначенням застави в розмірі 1000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, відносно

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривий Ріг, Дніпропетровської області, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Згідно ухвали, слідчий суддя оцінив в сукупності тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого ОСОБА_8 підозрюється, конкретні обставини справи та дані про особу підозрюваного, у зв`язку з чим дійшов висновку про наявність підстав для застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскілки жодний з інших більш м`яких запобіжний заходів не в змозі забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти наявним ризикам.
В апеляційній скарзі захисник підозрюваного просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою в задоволенні клопотання слідчого відмовити. Так, апелянт посилається на незаконність і необґрунтованість постановленого судом рішення, оскільки слідчий суддя, на його думку, не в повній мірі з`ясував всі обставини справи та не надав належної оцінки матеріалам провадження, у зв`язку з чим прийшов до хибних висновків про наявність підстав для застосування відносно ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Зокрема, захисник посилається на відсутність обґрунтованої підозри та недоведеність слідчим існування ризиків. Крім того, на думку апелянта, слідчим суддею не було враховано належним чином і даних про особу підозрюваного, а саме міцність соціальних зв`язків, незадовільний стан його здоров`я та здоров`я його матері, яка перебуває у ОСОБА_8 на утриманні, а також того, що він позитивно характеризується та перебуває у цивільному шлюбі.
Заслухавши доповідь судді, пояснення підозрюваного і його захисників, які підтримали апеляційну скаргу і просили її задовольнити, прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги захисника, дослідивши матеріали судового провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.
Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
При цьому, відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Як вбачається з наданих суду матеріалів, слідчим суддею вказаних вимог закону дотримано та обґрунтовано прийнято рішення про необхідність застосування відносно ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Так, під час розгляду клопотання, слідчим суддею, на підставі наданих йому матеріалів, встановлено обґрунтованість підозри ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, яке інкримінується останньому органом досудового розслідування і наявність заявлених слідчим ризиків у його поведінці.

Також, у відповідності з вимогами чинного законодавства, слідчим суддею були враховані і дані про особу підозрюваного.

Перевіривши доводи апеляційної скарги та надані матеріали, врахувавши в сукупності тяжкість кримінального правопорушення у вчиненні якого ОСОБА_8 підозрюється, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких кримінальних правопорушень, розмір покарання, який загрожує останньому у разі доведення його винуватості, конкретні обставини справи, а також дані, про особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, сімейний стан, характер соціальних зв`язків, спосіб життя взагалі, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку з приводу того, що запобігти наявним ризикам та забезпечити належну процесуального поведінку підозрюваного можливо застосувавши відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та з огляду на вимоги ст. 183 КПК України визначив заставу у розмірі 1000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Визначений судом першої інстанції розмір застави є відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні. Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. Згідно ухвали, слідчий суддя врахував дані про особу підозрюваного, обставини кримінального провадження, тяжкість кримінального правопорушення у вчиненні якого він підозрюється, майновий стан підозрюваного, а тому правильно визначив ОСОБА_8 саме такий розмір застави, що відповідає вимогам п.1-3 ч. 5 ст. 182 КПК України.

Доводи апеляційної скарги захисника з приводу відсутності обґрунтованої підозри не знайшли свого підтвердження в ході апеляційного розгляду справи. Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів чи інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. На думку колегії суддів, такі фактичні дані містяться в доданих до клопотання слідчого матеріалах, в зв`язку з чим, підозра про ймовірну причетність ОСОБА_8 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, за викладених у клопотанні обставин, є обґрунтованою.

Що стосується посилань захисника на те, що стороною обвинувачення не надано доказів на підтвердження існування заявлених ризиків, то вони спростовуються доводами клопотання слідчого та доданими до нього матеріалами, які містять достатньо даних, які дають підстави вважати, що вказані слідчим ризики є реальними і, що інший, більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, не в змозі їм запобігти, що виправдовує обмеження права підозрюваного на свободу.

Ті дані про особу підозрюваного, на які в своїй апеляційній скарзі посилається захисник, були враховані слідчим суддею під час обрання ОСОБА_8 запобіжного заходу. Крім того, вони не зменшують існуючих ризиків, а тому не можуть біти підставою для зміни останньому запобіжного заходу.

Таким чином, колегія суддів вважає ухвалу слідчого судді законною і обґрунтованою, а відтак не вбачає підстав для її скасування, у зв`язку з чим подана апеляційна скарга захисника задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 184, 193, 194, 376, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Ухвалу слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 12 липня 2017 року, якою задоволено клопотання слідчого Подільського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_9 та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 07 вересня 2017 року включно з визначенням застави в розмірі 1000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити без зміни, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 , що діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , без задоволення.

Ухвала апеляційного суду касаційному оскарженню не підлягає.

Судді: ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Справа № 11-сс/796/3782/2017 Категорія ст. 183 КПК України.
Слідчий суддя суду 1-ї інстанції: ОСОБА_10 Доповідач у суді апеляційної інстанції ОСОБА_1