У Х В А Л А
Іменем України
07 серпня 2017 року м. Київ
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , вивчивши клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В :
в провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва 03 серпня 2017 року надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 , вважає за необхідне залишити його без розгляду та повернути останньому, виходячи з наступного.

Відповідно до п.18 ст.3 КПК України слідчий суддя суддя суду першої інстанції до повноважень якого належить здійснення в порядку передбаченому цим Кодексом судового контролю за додержанням прав та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Тобто слідчий суддя, здійснює судовий контроль саме на стадії досудового розслідування.

За правилами ч.1 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення та стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів, засобами, передбаченими цим Кодексом.

Положеннями частини 3 ст.26 КПК України визначено, що слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання що винесенні на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Як убачається зі змісту клопотання та наявних у розпорядженні слідчого судді матеріалів, дане клопотання подається, у зв`язку із винесенням постанови про закриття стосовно ОСОБА_3 кримінального провадження № 001350 від 27.08.2013 року на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України прокурором.

При цьому відповідно до ч.3 ст.174 КПК України прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

А тому вирішення питання про скасування арешту майна відноситься до компетенції прокурора, який приймає рішення про закриття кримінального провадження.

Слідчий суддя наділений повноваженням, щодо вирішення питання про скасування арешту на майно накладене в межах кримінального провадження, лише під час досудового розслідування.

Крім того, як вбачається зі змісту постанови прокурора Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_4 від 27 липня 2017 року 29.08.2016 року обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України було скеровано до Шевченківського районного суду м.Києва, та ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва від 16.09.2016 року обвинувальний акт повернуто прокурору.

Тобто досудове розслідування у даному кримінальному провадженні щодо ОСОБА_5 та ОСОБА_6 було завершене в порядку ст.283 КПК України ще 26.08.2016 року, та обвинувальний акт направлявся до суду.

Згідно ст. 283 КПК України направлення прокурором обвинувального акту до суду є формою закінчення досудового розсаджування.

Повернення обвинувального акту прокурору законом розуміється як усунення недоліків в ньому, як в процесуальному документі.

Проведення будь-яких процесуальних дій та прийняття будь-яких процесуальних рішень, не пов`язаних із усуненням недоліків в обвинувальному акті та вручення його копії обвинуваченим, не допускається. Тому прийняття наступних будь-яких процесуальних рішень, в тому числі винесення прокурором постанови про закриття даного кримінального провадження, не можна вважати законним, оскільки у новому КПК України не міститься юридичного визначення «відновлення досудового розслідування».

Положеннями КПК України не передбачено можливості прийняття прокурором будь-яких процесуальних рішень, окрім усунення недоліків у обвинувальному акті, після закінчення досудового розслідування, в порядку ст. 283 КПК України, тобто повернення до цієї стадії неможливе.

Тому, винесення постанови про закриття даного кримінального провадження не мало правового підґрунтя, оскільки лише суд вправі був вирішувати питання про закриття кримінального провадження. У зв`язку із чим, вирішення питання щодо скасування арешту майна, який було накладено в межах цього кримінального провадження, на даній стадії відноситься виключно до компетенції суду на розгляд якого має бути скеровано обвинувальний акт.

Враховуючи, те, що фактично дане клопотання внесено на стадії дооформлення обвинувального акту, що не передбачено законом та спрямовано на розгляд слідчого судді, який на вказаній стадії вже не вправі вирішування питання скасування арешту на майно як заходу забезпечення кримінального провадження, таке клопотання підлягає поверненню особі, що його подала.

Керуючись ст. ст. 3, 22, 26, 174, 309, слідчий суддя

У Х В А Л И В :
Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, повернути.

Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя