Справа № 286/2919/17
У Х В А Л А
04 вересня 2017 року м. Овруч
Слідчий суддя Овруцького районного суду в Житомирській області ОСОБА_1 ,
з секретарем ОСОБА_2 ,
з участю прокурора Коростенської місцевої прокуратури Житомирської області ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши клопотання ст. слідчого СВ Овруцького ВП Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Коростенської місцевої прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, підозрюваного в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України , -
ВСТАНОВИВ :
Досудовим розслідуванням ОСОБА_4 підозрюється в тому, що 2 вересня 2017 року близько 14 години ОСОБА_4 за попередньою змовою з невстановленою особою чоловічої статі на ім`я ОСОБА_8 , з метою таємного викрадення чужого майна (крадіжки), з корисливих спонукань, на автомобілі марки «Фіат» державний номер НОМЕР_1 , приїхали на територію прибудинкової ділянки багатоквартирного житлового будинку АДРЕСА_2 , де разом підійшли до житлової квартири АДРЕСА_3 за місцем проживання ОСОБА_9 та шляхом підбору ключа відкрили вхідні двері і проникли до її приміщення, звідки таємно викрали ювелірні прикраси із золота, а саме: каблучку вартістю 1700 грн. та золотий ланцюжок вартістю 1800 грн., якими в подальшому розпорядились на власний розсуд.
Таким чином, ОСОБА_4 та невстановлена особа на ім`я ОСОБА_8 , таємно викрали чуже майно на загальну суму 3500 грн., чим заподіяли потерпілій ОСОБА_9 матеріальну шкоду на вказану суму.
Своїми умисними діями, вираженими у таємному викрадені чужого майна, поєднаними з проникненням у житло, вчиненими за попередньою змовою групою осіб, ОСОБА_4 скоїв кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст. 185 КК України.
Враховуючи вищевикладене, 3 вересня 2017 року ОСОБА_4 досудовим слідством було повідомлено про підозру у таємному викраденні чужого майна, поєднаними з проникненням у житло, вчиненими за попередньою змовою групою осіб, тобто в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України.
В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали та просять його задовольнити у зв`язку з існуванням, визначених ст.177 КПК України, ризиків.
Підозрюваний ОСОБА_4 свою вину в скоєному не визнав. Просить не обирати йому запобіжний захід у вигляді взяття під варту.
Захисник просить в разі обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи сімейний стан підозрюваного визначити незначний розмір застави.
Дослідивши матеріали, якими обґрунтовано клопотання, та вислухавши думки учасників судового розгляду, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання з наступних підстав.
При обранні запобіжного заходу повинні враховуватись одночасно його мета (ч.1 ст.177 КПК), підстави (ч.2 ст.177 КПК) та інші передбачені законом обставини (ст.178 КПК).
Згідно з ч.2 ст.177 КПК підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, а саме: у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), поєднаним з проникненням у житло, вчиненим за попередньою змовою групою осіб.
У відповідності до ст.278 КПК України ОСОБА_4 повідомлено про підозру, що стверджується копією повідомлення про підозру.
З матеріалів досудового розслідування вбачається наявність обгрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.185 КК України.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Як зазначено в ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого (підозрюваного) від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Таким чином, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного слідчий суддя враховує не лише наявність у кримінальному провадженні вагомих доказів обгрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, та тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, а також те, що підозрюваний вчинив тяжке кримінальне правопорушення, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 3 до 6 років, являється жителем іншої області, що свідчить про можливість останнього переховуватися від органів досудового слідства та суду, при цьому ОСОБА_4 раніше неодноразово судимий, в тому числі й за корисливі злочини, судимість не знята та не погашена, 03.03.2017 звільнився з місць позбавлення волі та перебуваючи нетривалий час на волі, вчинив повторне кримінальне правопорушення, що свідчить про те, що він належних висновків не зробив, на шлях виправлення не став та перебуваючи на волі продовжив свою злочинну діяльність, що фактично унеможливлює здійснення контролю за ним з боку слідчого та прокурора у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу, особистої поруки чи домашнього арешту.
До того ж, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя поряд з цим також враховує особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків.
З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до переконливого висновку, що клопотання слідчого, погоджене з прокурором, необхідно задовольнити, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.
Строк дії ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід обчислювати з моменту взяття під варту.
Нормами частини 3 ст.183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.
Частиною 5 ст.182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається у межах, щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» встановлено з 1 травня 2017 року прожитковий мінімум для працездатних осіб 1684 грн..
При визначенні розміру застави слідчим суддею враховується тяжкість злочину, у якому звинувачується підозрювана особа, її майновий стан, сімейний стан та стан здоров`я.
Керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 205, 395 КПК України, слідчий суддя -
УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.
Застосувати запобіжний захід - тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може перевищувати 60 днів і закінчується «4» листопада 2017 року.
У разі внесення застави підозрювана особа звільняється з-під варти і на неї покладаються наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора, суду за їх вимогою;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
- здати на зберігання до Овруцького ВП Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Вказані обов`язки покладаються на підозрюваного строком на два місяці з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави.
У разі невиконання підозрюваним зазначених обов`язків, застава звертається в дохід держави.
Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду Житомирської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

Слідчий суддя

ОСОБА_1