н/п 1-кс/640/6154/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" липня 2017 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю слідчого - ОСОБА_3 ,
25.07.2017 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого 1-го відділення слідчого відділу Управління СБ України в Харківській області старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу прокуратури
Крім цього, ГВ КР УСБ України в Харківській області отримана інформація, що ОСОБА_9 здійснює підбір фахівців з числа працівників та науковців обороно промислового комплексу Харківського регіону з метою їх залучення до участі в розробках та модернізації військової продукції на території КНР.
В ході проведення комплексу оперативно розшукових заходів в середовищі працівників ОПК, з якими можливо ОСОБА_9 зустрічався з метою залучення до надання послуг в сфері ОПК, встановлено колишнього співробітника ДП «Харківське конструкторське бюро з двигунобудування», який надає послуги з ремонту, виготовлення та модернізації військової техніки на території Китайської народної Республіки (далі-КНР) без отримання відповідних дозволів, а саме: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , колишній головний конструктор ДП "ХКБД", мав допуск до відомостей, що становлять державну таємницю за формою № 2.
Також встановлено, що ОСОБА_6 до 21.07.2017 знаходився на території КНР в м. Бао-Тоу, де надавав послуги військового характеру щодо ремонту та модернізації військової техніки. Із КНР ОСОБА_6 повернувся літаком сполученням «Пекін-Київ», який здійснив посадку в аеропорту «Бориспіль» 21.07.2017.
В той же час, для остаточного вирішення питання стосовно наявності інформації з обмеженим доступом на вилученому предметі, необхідно проведення відповідних слідчих (розшукових) дій детального огляду, експертизи, строк виконання яких явно перевищує передбачений законом строк тимчасового вилучення майна.
Слідчий вважає, що предмети, вилучені за результатом проведення огляду місця події відповідають критеріям, визначеним в статті 98 КПК України, що, згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України є підставою для накладення на них арешту з метою збереження речових доказів.
Власником переліченого вище майна є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується протоколом огляду місця події від 21.07.2017, складеним за його участі.
Слідчий в судовому засіданні підтримав подане клопотання, просив його задовольнити.
Власник майна в судове засідання не з`явився, до суду надав заяву про розгляд справи у його відсутність.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення слідчого, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до вимог п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.
Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки слідчий довів наявність вважати, що було вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.333 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення 21 липня 2017 р. огляду місця події, на зазначеному в клопотанні майні, яке може містити відомості про факти чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, як тимчасово вилучене майно, вважає за необхідне накласти арешт на майно.
Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі, предметів та документів які є речовими доказами, тобто зберегли на собі сліди вчинення злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів. Повідомлення про підозру, відповідно до ст.276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.
На підставі вищевикладеного слідчий суддя задовольняє клопотання слідчого про накладення арешту на майно.
Слідчий суддя приймає до уваги доводи слідчого щодо поновлення строку на подачу клопотання та вважає за необхідним його поновити.
Клопотання про фіксування процесуальної дії за допомогою технічного засобу під час розгляду клопотання слідчому судді не надходило і за ініціативою суду не здійснювалося, що відповідає вимогам ст. 107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в :
Поновити строк на подачу клопотання, як пропущений з поважних причин.
Майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя - ОСОБА_1