н/п 1-кс/640/6834/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" серпня 2017 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участі слідчого ОСОБА_3 ,
власника ОСОБА_4 ,
представників власника ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

встановив:
18.08.2017р. на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 08.08.2017р. за місцем мешкання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , проведений обшук, під час якого вилучене майно, яке слідчий просить арештувати.
Слідчий у судовому засіданні клопотання підтримала, просила його задовольнити.
Власник майна ОСОБА_4 та її представники проти задоволення клопотання заперечували, посилаючись на: відсутність обґрунтувань доцільності вилучення майна; не передбачення санкцією ч.1 ст. 333 КК України конфіскації майна як виду покарання; належність вилученого комп`ютера дитині ОСОБА_4 ; вилучення мобільних телефонів всупереч ч. 2 ст. 168 КПК України.
Слідчий суддя, вислухавши доводи слідчого, міркування власника майна та його представників, дослідивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з ЄРДР щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, доходить наступного:
18.08.2017р. на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 08.08.2017р. за місцем мешкання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , проведений обшук, під час якого вилучене майно, яке слідчий просить арештувати.
Відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину…Завданням арешту майна є запобігання можливості приховування, знищення, використання, перетворення, пресування та відчуження майна. З метою забезпечення схоронності речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
При тому, ст. 98 КПК України визначає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна в порядку п.1 ч.2 ст.170 КПК України, слідчий суддя повинен враховувати можливість використання майна, як доказу у кримінальному провадженні.
Таким чином, на виконання вимог ч.1 ст. 173 КПК України слідчий довела необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст. 170 КПК України, оскільки належне ОСОБА_4 майно є речовим доказом та має значення для забезпечення кримінального провадження, а тому клопотання підлягає задоволенню.
Посилання власника майна та його представників підлягають перевірці в ході досудового розслідування, а відтак вищенаведених висновків не змінюють.
Клопотання про фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчому судді не надходило і за ініціативою суду не здійснюється, відповідно положень ст.107 КПК України.
Керуючись ст. ст. 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя -
ухвалив:
Зберігання арештованого майна здійснювати в порядку, передбаченому Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012р. «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження» - в адміністративній будівлі СВ УСБУ в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Мироносицька, 2.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, відсутніми при проголошенні в той же строк з моменту отримання її копії.

Слідчий суддя: