Справа № 521/3735/17
Номер провадження:1-кс/521/1285/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.03.2017 року м. Одеса
Слідчий суддя Малиновського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , загисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого Малиновського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Одеської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Миколаїв, громадянина України, українеця, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та не маючого постійного місця проживання,

підозрюваного у скоєні злочину передбаченого ст. ст. 15 ч. 2, 185 ч. 3 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
З клопотання слідчого вбачається, що 06.03.2016 приблизно о 18 год. 00 хв. ОСОБА_5 перебуваючи біля будинку № 47 по вул. Героїв Крутів в м. Одесі, діючи умисно, протиправно, з корисливих мотивів, маючи намір на таємне викрадення чужого майна, шляхом віджиму, відчинив підвальне вікно парадної № 2, та проник, до підвального приміщення, вказаного будинку.

Після цього, ОСОБА_5 , керуючись єдиним умислом, направленим на незаконне заволодіння чужим майном, заздалегідь приготовленим плоскогубцями, порізав 5 відрізків телекомунікаційного кабелю «вита пара UTP cat 5 e» який належить ТОВ НВП «ТЕНЕТ» загальною довжиною 250 метрів, вартість яких, згідно довідки ТОВ НВП «ТЕНЕТ», складає 1 385 гривень.

Надалі ОСОБА_5 , разом з вищевказаним майном намагався залишити підвальне приміщення будинку АДРЕСА_2 , однак свій злочинний умисел не зміг довести до кінця з причин, що не залежали, від його волі, так як був викритий та затриманий представником зазначеного підприємства.

Внаслідок умисних дій ОСОБА_5 , ТОВ НВП «ТЕНЕТ» завдано майнової шкоди на загальну суму 1 385 гривень.

Таким чином, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.15 ч. 3 ст.185 КК України, за кваліфікуючими ознаками закінчений замах на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане з проникненням у інше приміщення, обґрунтовано підозрюється: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Миколаїв, громадянин України, українець, раніше не судимий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та не маючий місця постійного проживання.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, які містяться у наступних джерелах: показах свідка ОСОБА_7 , та представника потерпілого ОСОБА_8 , протоколами протоколами огляду місця події, та відшуканими та вилученими речовими доказами (знаряддями вчинення злочину та викраденим майном), та в інших матеріалах кримінального провадження.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а метою досягнення дієвості цього провадження, забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених п.п. 1, 2, 3 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, за який КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 6 років.

Таким чином, тяжкість покарання, яка інкримінується підозрюваному, може привести до його переховування від органів досудового розслідування та суду, тобто ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. Слід також прийняти до уваги, що ОСОБА_5 самостійно в правоохоронні органи про скоєний ним злочин не повідомляв, що вказує про його бажання уникнути відповідальності.

Також, встановлено наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, що за відсутності менш суворого запобіжного заходу, підозрюваний, перебуваючи на свободі, матиме можливість та буде незаконно впливати на представника потерпілого та свідка, схиляючи їх до викривлення показань.

Також, враховуючи те, що по даному кримінальному провадженню допитані ще не всі свідки, є підстави вважати, що підозрюваний буде перешкоджати органу досудового розслідування у встановленні істини у провадженні та повному, всебічному дослідження всіх доказів.

Встановлено наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, так той факт, що ОСОБА_5 , не одружений, проживає без родини, не працевлаштований, не має постійного місця проживання, отримує дохід від тимчасових заробітків, що свідчить про той факт, що він може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ст. 178 КПК України при обрання запобіжного заходу слід також враховувати наступні дані: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визначення підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; відсутність у підозрюваного постійного місця роботи; завданої потерпілому майнової та насильницької шкоди.

На теперішній час у органу досудового розслідування є дані про відсутність у підозрюваного судимостей чи засудження, але згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований навіть до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. Тобто, у даному випадку до підозрюваного може бути застосовано вказаний запобіжний захід.

Таким чином, виходячи з характеру та обставин інкримінованого злочину, беручи до уваги особу підозрюваного, можна дійти висновку про те, що у разі застосування менш суворого запобіжного заходу ніж тримання під вартою буде неможливим запобігти вищевказаним ризикам та забезпечення виконання ОСОБА_5 своїх обов`язків.

Прокурор підтримав клопотання слідчого, оскільки вважав мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та такими що дають право слідчому судді на застосування найбільш суворого заходу.

Захисник та підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні просили відмовити в задоволенні клопотання, так як зобов`язується являтися до суду за першою вимогою та не перешкоджати досудовому слідству.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, допитавши підозрюваного, а також вислухавши думку прокурора, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному відповідно до ст. 177 КПК України є: запобігання спробам переховуватися від органу досудового розслідування або суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним злочину, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може вдатися до спроб будь яким чином перешкодити кримінальному провадженню та вчинити нове кримінальне правопорушення.

Вказані обставини окрім клопотання підтверджуються, показами потерпілого, підозрюваного та іншими матеріалами провадження.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя також враховує, обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його проживання.

Слідчий суддя вважає, що прокурором під час розгляду клопотання надано достатньо матеріалів (доказів), які є достатніми для переконання що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.

Обставин, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України не має.

Таким чином, на підставі наданих слідчому судді матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, слідчий суддя обґрунтовано вважає, що більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належної поведінки підозрюваного.

Враховуючи положення ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст. ст. 132, 176, 177, 178, 182 ч. 5, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого Малиновського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Одеської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ОУВП (21).

На підставі ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України - встановити у розмірі 2 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що в перерахунку становить 3 200 гривень.

Підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу. Підозрюваний, обвинувачений звільняються з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1)прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

2)не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3)повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

4)утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілими по справі.

Роз`яснити підозрюваному (обвинуваченому), що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Строк дії ухвали слідчого судді становить 60 (шістдесят днів) і обчислюється з моменту затримання, тобто з 06.03.2017 року.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 04.05.2017 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана, безпосередньо до суду апеляційної інстанції, протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1