АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2017 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду м. Києва у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
обвинуваченого ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві подання голови Дніпровського районного суду м. Києва про направлення матеріалів кримінального провадження № 0005850 стосовно ОСОБА_7 , з одного суду до іншого, -

ВСТАНОВИЛА :

До Апеляційного суду міста Києва надійшло подання голови Дніпровського районного суду міста Києва про вирішення питання про направлення кримінального провадження № 0005850 від 27.04.2017 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 186 КК України, на розгляд іншого суду в межах юрисдикції суду апеляційної інстанції, мотивоване тим, що у Дніпровському районному суді м. Києва неможливо утворити склад суду для розгляду даного кримінального провадження.
Заслухавши доповідача, думку прокурора, який зазначив, що подання голови суду про визначення підсудності задоволенню не підлягає, та звернулась з клопотанням про продовження підозрюваному строку застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, захисника, яка щодо подання про визначення підсудності послалась на розсуд суду, щодо клопотання про продовження строку запобіжного заходу тримання під вартою заперечила, та просила обрати її підзахисному більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, обвинуваченого, який підтримав думку захисника, розглянувши подання голови Дніпровського районного суду міста Києва та матеріали у кримінальному провадженні, колегія суддів вважає, що подання голови суду про визначення підсудності вказаного кримінального провадження задоволенню не підлягає, а клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_7 підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.
У відповідності до вимог ч.1 ст. 32 КПК України, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі, якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, суд у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування.
Положеннями ч.1 ст. 34 КПК України визначено у яких випадках кримінальне провадження можливо передати на розгляд іншого суду, а саме: якщо до початку судового розгляду виявилось, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил територіальної підсудності; після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду; обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до якого належить здійснення кримінального провадження; ліквідовано суд, який здійснював судове провадження.
До початку судового розгляду у виняткових випадках кримінальне провадження може бути передано на розгляд іншого суду за місцем проживання обвинуваченого, більшості потерпілих або свідків з метою забезпечення оперативності та ефективності кримінального провадження.
З представлених матеріалів кримінального провадження вбачається, що 04 липня 2017 року до Дніпровського районного суду м. Києва з дотриманням правил територіальної підсудності надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0006450 від 10.05.2017 року по обвинуваченню ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 187 КК України.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04 травня 2017 року призначення суддів у вказаному кримінальному провадженні автоматизованою системою документообігу суду не відбулося у зв`язку з тим, що не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.
Зі змісту подання вбачається, що згідно з рішенням зборів суддів Дніпровського районного суду м. Києва обрано уповноваженими суддями кримінальної спеціалізації: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , проте судді ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_11 та ОСОБА_14 перебувають у відпустках, а судді ОСОБА_10 , ОСОБА_16 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_15 не можуть здійснювати правосуддя та брати участь у розгляді судових справ.
Відповідно до положень ст. 35 КПК України, матеріали кримінального провадження, скарги, заяви, клопотання та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду, яка здійснюється працівниками апарату відповідного суду в день надходження таких матеріалів.
Визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документу за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень.
Порядок функціонування автоматизованої системи документообігу суду визначається Положенням про автоматизовану систему документообігу суду.
Згідно з п.2.3.27 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України № 25 від 02 квітня 2015 року та погодженого наказом Державної судової адміністрації України № 45 від 02 квітня 2015 року, у разі одночасного перебування всіх суддів у відрядженнях, відпустках, їх тимчасовій непрацездатності та в інших передбачених законом випадках, у яких суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ, автоматизований розподіл судових справ здійснюється автоматизованою системою у робочий день, наступний за днем, коли відпали відповідні обставини.
Звертаючись із вказаним поданням, голова Дніпровського районного суду м. Києва не долучила до нього в копіях відповідних рішень зборів суддів про визначення спеціалізації суддів, наказів про відпустки, що унеможливлює перевірити викладені у поданні обставини.
Крім того, в поданні відсутня інформація про те, що обставини неможливості станом на 05 липня 2017 року утворити склад суду будуть існувати і далі, що може призвести до порушення вимог ст. 28 КПК України.
За таких обставин подання голови Дніпровського районного суду м. Києва задоволенню не підлягає, є безпідставним, і не відповідає матеріалам судового провадження та вимогам кримінального процесуального закону, оскільки не містить передбачених ст. 34 КПК України підстав для направлення кримінального провадження з одного суду до іншого.
Разом з тим, з матеріалів судового провадження вбачається, що 17.05.2017 року постановлено ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва про обрання відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляд тримання під вартою строком на 60 днів, - до 15.07.2017 року включно.
Таким чином, наявні підстави для розгляду клопотання прокурора щодо доцільності продовження тримання під вартою обвинуваченого під вартою.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
В даному випадку, фактичні обставини справи свідчать про те, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні умисного, особливо тяжкого злочину, офіційно не працює, дане свідчить про його суспільну небезпеку, може переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.
При цьому колегія суддів визнає за реальну небезпеку можливість його ухилення від правосуддя у разі зміни, обраного щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Також враховує можливість обвинуваченого залишити постійне місце проживання, вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами, що визначають та виправдовують потребу в триманні обвинуваченого ОСОБА_7 під вартою.

Керуючись ст.ст. 32, 34, 183, 199, 331, 376 КПК України, колегія суддів,-

УХВАЛИЛА :

У задоволенні подання голови Дніпровського районного суду м. Києва щодо направлення матеріалів кримінального провадження № 0005850 відносно ОСОБА_7 , за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 186 КК України, з одного суду до іншого відмовити, матеріали кримінального провадження повернути до Дніпровського районного суду м. Києва, - для розгляду.
Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_7 задовольнити частково.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 30 днів, тобто до 12 серпня 2017 року, включно.

Утримувати ОСОБА_7 у Державній установі «Київський слідчий ізолятор».

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

_____________ ____________ _____________
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Справа № 11п/796/464/2017
Доповідач у суді апеляційної інстанції: ОСОБА_1