Справа № 520/628/17
Провадження № 1-кп/520/599/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26.01.2017 року Київського районного суду м. Одеси у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000961 від 26.12.2012 року, відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 263 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 .

Суд, відповідно до ст. 314 КПК України, з`ясував думку всіх учасників провадження щодо можливості призначити судовий розгляд вказаної справи.

Прокурор просить призначити справу до судового розгляду, вважає, що обвинувальний акт складений із дотриманням вимог ст. 291 КПК України, підстав для закриття справи, внесення подання про визначення підсудності немає.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку прокурора.

Вислухавши думку учасників провадження, перевіривши обвинувальний акт з додатками, суд вважає, що обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору з наступних підстав.

Відповідно до ст.291 КПК України, обвинувальний акт має містити такі відомості: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство; прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); дату та місце його складення та затвердження. Обвинувальний акт підписується слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно. До обвинувального акта додається: реєстр матеріалів досудового розслідування; цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування; розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування (крім випадку, передбаченого частиною другою статті 297-1 цього Кодексу).

Судом встановлено, що зазначений обвинувальний акт не відповідає вимогам ст. 291 КПК України, а саме:

19.02.2017 року до суду надійшов обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування відносно ОСОБА_4 , який є уродженцем республіки Молдови, громадянин Молдови, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно додатків до обвинувального акту, до суду надійшов обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування відносно ОСОБА_4 , які були перекладені на румунську мову центром перекладів «Тріс».

Той факт, що до суду надійшов обвинувальний акт перекладений на румунську мову підтверджує, що уродженець та громадянин республіки Молдови ОСОБА_4 не володіє в достатньої мірі мовою на якої ведеться кримінальне провадження.

Згідно п. 4 ч.2 ст. 52 КПК України - участь захисника є обов`язковою, щодо осіб, які не володіють мовою, кою ведеться кримінальне провадження, - з моменту встановлення цього факту.

З реєстру матеріалів кримінального провадження вбачається, що від підозрюваний ОСОБА_4 від участі захисника в ході досудового слідства відмовився.

Частиною 3 статті 54 КПК України визначено, що відмова від захисника не приймається у випадку, якщо його участь є обов`язковою. У такому випадку, якщо підозрюваний, обвинувачений відмовляється від захисника і не залучає іншого захисника, захисник має бути залучений у порядку, передбаченому ст. 49 КПК України, для здійснення захисту за призначенням.

Відповідно Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 9 від 25 вересня 2015 року «Про узагальнення судової практики забезпечення права на захист у кримінальному провадженні», необхідною умовою реалізації права на захист є забезпечення основних його гарантій на усіх стадіях кримінального провадження, оскільки випадки, коли підозрюваному, обвинуваченому під час досудового розслідування не було призначено захисника за умови його обов`язкової участі, ставлять під сумнів питання належності та допустимості доказів, на яких ґрунтується обвинувальний акт прокурора. При цьому призначення захисника у судовому провадженні у таких справах не може саме по собі відновити порушене право на захист. Правову позицію ЄСПЛ щодо початкового етапу забезпечення права на захист у кримінальному провадженні викладено, зокрема, в п.63 рішення ЄСПЛ від 9.06.2011 у справі «Лучанінова проти України», де зазначено, що «для здійснення обвинуваченим свого права на захист йому зазвичай повинно бути забезпечено можливість отримати ефективну допомогу захисника із самого початку провадження» (п.52 рішення ЄСПЛ від 27.11.2008 у справі «Сальдуз проти Туреччини» та пп.9091 рішення ЄСПЛ від 12.06.2008 у справі «Яременко проти України»). За необхідності захисника мають призначати офіційно. Просте призначення національними органами захисника не гарантує ефективну правову допомогу (п.65 рішення ЄСПЛ від 19.12.89 у справі «Камазінскі проти Австрії»).

Відповідно до ч.1 ст.412 КПК істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване рішення. Згідно із ч.2 цієї статті здійснення судового провадження за відсутності захисника, якщо його участь є обов`язковою, входить до переліку істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, які вимагають скасування судового рішення у будь-якому разі.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акта прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

Усі вищезазначені обставини свідчать про невідповідність обвинувального акту вимогам ст. 291 КПК України, а тому матеріали підлягають поверненню прокурору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 291, 314, 315 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 000961 від 26.12.2012 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 263 КК України, повернути прокурору на підставі викладеного у мотивувальній частині ухвали.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1