Справа № 627/427/17
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04.05.2017смт. Краснокутськ

Слідчий суддя Краснокутського районного суду Харківської області ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участі: прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Краснокутськ Харківської області клопотання старшого слідчого СВ Краснокутського ВП Богодухівського ВП ГУ НП Харківській області ОСОБА_4 , про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000176 від 03.05.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.246 КК України, -
в с т а н о в и в :
До Краснокутського районного суду Харківської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ Краснокутського ВП Богодухівського ВП ГУ НП Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , про арешт майнапогоджене прокурором Краснокутського відділу Дергачівської місцевої прокуратури, в кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000176 від 03.05.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.246 КК України, зі слідуючих підстав:
3 травня 2017 року до чергової частини Краснокутського ВП Богодухівського ВП ГУНП в Харківській області надійшло телефонне повідомлення від о/у СБУ ОСОБА_5 , про те, що невідомі особи здійснили порубку лісових насаджень на території Козїївської сільської ради.
Вказане повідомлення було зареєстроване в Журналі Єдиного Обліку заяв і повідомлень за №623 від 3 травня 2017 року.
З травня 2017 року вказані відомості були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000176 від 3 травня 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України.
03.05.2017 року в ході огляду лісосмуги, яка розташована поза межами населеного пункту с. Козіївка, Краснокутського району, Харківської області, але на території Козїївської сільської ради, Краснокутського району, Харківської області, де на ґрунтовій дорозі було виявлено та вилучено бензопили «Goobluck», помаранчевого - червоного кольору, без номерного знаку, бензопилу «Husgvarna», помаранчево-чорного кольору, без номерного знаку, каністру металеву зеленого кольору, об`ємом 20 л., в якій мається речовина прозорого кольору із характерним запахам нафтопродуктів, об`ємом 5 л., пластикову каністру білого кольору, об`ємом 5 літрів з надписом «Felix», в якій знаходиться речовина чорного кольору із характерним запахом нафтопродуктів об`ємом 5 л., пластикова каністра сірого кольору об`ємом 5 л., в якій знаходиться речовина чорного кольору з характерним запахом нафтопродуктів, об`ємом 2 л., пластикова пляшка зеленого кольору, об`ємом 2 л., в якій знаходиться речовина прозорого кольору із характерним запахом нафтопродуктів, об`ємом майже 2 л., полімерна сумка синього кольору, в якій мається металеві рожкові ключі в кількісті 3 шт., пластмасова лійка коричневого кольору, порожній полімерний мішок білого кольору та перчатки із матерії синього кольору кількості 2 шт. На відстані близько 300 м. від вище вказаних предметів 6yло виявлено автомобіль ВАЗ 21013 бежевого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу належить ОСОБА_6 , автомобільний причіп синього кольору д.н.з. НОМЕР_2 , при огляді салонувказаного автомобіля було виявлено та вилучено журнал з картонною обшивкою сірого кольору, в якому маються записи.
Під час огляду вище вказаної лісосмуги було виявлено 34 стовбури, від яких відокремлена деревина, кожний стовбур має різний діаметр.
03.05.2017 було оглянуто та вилучено мобільний телефон Lenovo А6000 білого кольору, ІМЕН НОМЕР_3 ІМЕІ2 НОМЕР_4 , які добровільно надав ОСОБА_7 , в якому знаходиться сім карта мобільного оператора «Київстар» з абонентським номером НОМЕР_5
Окрім цього, клопотання мотивоване тим, що в органа досудового розслідування є достатні підстави вважати, що зазначений автомобіль та вказані вище предмети є засобом вчинення кримінального правопорушення та зберігли на собі сліди кримінального правопорушення, у зв`язку з чим вони в подальшому можуть бути використані, як доказ обставин, встановлення яких має значення для розслідування даного злочину.

В судовому засіданні прокурором підтримано клопотання про арешт майна.
Слідчий в судовому засіданні підтримала клопотання про арешт майна.
Допитаний в судовому засіданні ОСОБА_7 , який керував автомобілем ВАЗ 21013 пояснив, що 03.05.2017 близько 9:20 він приїхав до лісосмуги в с. Козіївка, Краснокутського району, Харківської області разом з гр. ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , щоб спиляти 3 сухих дерева кленка для стовпчиків на малину. Коли вони уже при в`їзді в лісосмугу почали спускатися нижче, в той час чули, що праворуч від них гуділа бензопила, та через деякий час зустріли двох, як потім вияснилось, працівників СБУ, які їх затримали, а потім попрохали поставити бензопилу на зрубаний стовпчик для того, щоб один з працівників їх сфотографував, на що той відмовився та пояснив, що не буде давати жодних пояснень працівникам СБУ та попрохав викликати наряд поліції.
Окрім цього дана особа пояснив, що він не є власником автомобіля, а також не є власником причіпу.
Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши, документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з ЄРДР щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, доходить наступного.

Обґрунтовуючи клопотання про арешт майна слідчий зазначає, що власником автомобіля є ОСОБА_6 одночасно з цим, до матеріалів клопотання про накладення арешту, слідчий долучає копію технічного паспорта автомобіля, про те на причіп слідчий не вказав ані власника, ані долучив свідоцтво про реєстрацію.

Викладений недолік клопотання також унеможливлює виклик власника майна до судового засідання, як це передбачено ст. 172 КПК України.

Відповідно до статті 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Як вказано в статті 9 цього ж кодексу, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Однією із гарантій забезпечення законних інтересів осіб, які залучаються до участі в кримінальному провадженні (п.18 ст.3 КПК України) є саме судовий контроль законності обмеження конституційних прав і свобод людини при здійсненні кримінального провадження, який на досудовому розслідуванні здійснюється слідчим суддею.

Також, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Також, як зазначено в Узагальненні судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження від 07.02.2014 р., не може бути прийнято ухвалу про арешт майна щодо осіб, які не є в даному кримінальному провадженні ні підозрюваними, ні обвинуваченими, ні особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Тому навіть якщо у слідчого судді є достатні підстави вважати, що певною особою було вчинено кримінальне правопорушення, він не має повноважень накладати арешт на майно особи, яка не є підозрюваним у даному кримінальному провадженні.

Однак, із клопотання про арешт майна не вбачається, що встановлена особа, яка підозрюється, обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України або яка в силу закону несе цивільну відповідальність.

Відповідно до змісту відомостей, які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР), за попередньою правовою кваліфікацією ст. 246 КК України, до ЄРДР внесені відомості про те, що за повідомленням о/у ОСОБА_5 невідомі особи начебто здійснили порубку лісових насаджень на території Козіївської сільської ради, однак навіть не зазначено, що сама порубка є незаконною, на що слідчий суддя окремо звертає увагу і слідчого і прокурора.
Разом з тим, статтею 246 КК України передбачена кримінальна відповідальність за незаконну порубку дерев і чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, що заподіяло істотну шкоду, а також вчинення таких дій у заповідниках або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, або в інших особливо охоронюваних лісах.

Таким чином, ані у витягу із ЄРДР, ані у клопотанні слідчого не зазначені кваліфікуючі ознаки злочину, передбачені ст. 246 КК України чи заподіяна відповідна істотна шкода, її розмір та кому саме вона спричинена; категорія захищеності лісу, а також інших об`єктів, де здійснюється порубка.

Так, незаконна порубка у лісах, захисних та інших лісових насадженнях утворює склад цього злочину лише тоді, коли це заподіяло істотну шкоду. Водночас вчинення таких дій у заповідниках або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, або в інших особливо охоронюваних лісах є вже достатньою підставою для кваліфікації діяння за ст. 246 - істотна шкода у такому випадку не є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього злочину. Тобто, слідчим не вказана об`єктивна сторона цього кримінального правопорушення.

Разом з тим, ч. 3 ст. 214 КПК України вимагає, що здійснення досудового розслідування до внесення відомостей до ЄРДР або без такого внесення не допускається.

Таким чином, слід вважати, що звертаючись із клопотанням про арешт вказаного вище майна слідчий не дотримався вимог п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України не вказавши правові підстави, у зв`язку з якими необхідно накласти арешт на майно та чому без накладення арешту не можливо провести процесуальні дії. Також слідчий не зміг чітко пояснити, з якою взагалі метою він звертається з клопотанням про накладення арешту на автомобіль та інші предмети, і що йому буде заважати провести процесуальні дії без накладення арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Окрім того, зважаючи на обставини затримання транспортного засобу та посилання слідчого на можливість збереження на вилученому майні слідів злочину, слідчим не надано даних про призначення експертних досліджень для виявлення цих слідів на підтвердження того, що саме це майно може бути знаряддям вчинення злочину та буде використано в якості речових доказів.

При цьому, чинний КПК України не передбачає збирання слідчим суддею доказів.

Отже, з урахуванням того, що слідчим СВ Краснокутського ВП Богодухівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 та прокурором Краснокутського відділу Дергачівської місцевої прокуратури не доведено необхідності арешту з врахуванням конкретних обставин справи, а також не доведено будь-яких ризиків, які визначені законом, то слідчий суддя дійшов до висновку про необхідність відмови у задоволенні такого клопотання.
Керуючись ст. ст. 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Краснокутського ВП Богодухівського ВП ГУ НП Харківській області ОСОБА_4 , про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000176 від 03.05.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.246 КК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1