печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 квітня 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту

В С Т А Н О В И В :
Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 до слідчого судді з клопотанням, в якому просить скасувати ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 20.10. 2014 року, якою накладено арешт на грошові кошти.

Посилається на те, що потреби в застосуванні арешту не було та не має, , арешт накладено необґрунтовано , чим порушуються його права.

Адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав вимоги клопотання з викладених в ньому підстав.

Слідчий в судове засідання не з"явився.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Під час розгляду клопотання встановлено, що Головним слідчим управлінням Генеральної прокуратури України проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000941 за ч. 5 ст.195 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 20.10. 2014 року було задоволено клопотання старшого слідчого та накладено арешт на грошові кошти.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину.

Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення конфіскації майна.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч.2 ст.167 цього кодексу, тобто якщо вони зберегли на собі сліди учинення кримінального правопорушення та були предметом його вчинення.

У відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доводи клопотання про скасування арешту є необґрунтованими, встановлено, що в подальшому застосуванні арешту не відпала потреба, арешт накладено обґрунтовано , в зв`язку з чим клопотання про скасування арешту не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 174, 303, 305-307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :
Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1