справа №619/52/16-к
провадження №1-кп/619/127/16
В И Р О К
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 липня 2016 року м. Дергачі
Дергачівський районний суд Харківської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,
за участю прокурора - ОСОБА_3 ,
потерпілого - ОСОБА_4 ,
представника потерпілого - ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дергачі кримінальне провадження щодо

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Покотилівка Харківського району Харківської області, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, не одруженого, не працюючого, раніше неодноразово судимого, останній раз 17.12.2008 року Київським районним судом м. Харкова за ч.1 ст.309, ч.2 ст.307 КК України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.296 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

24.01.2015 року о 01 годині 30 хвилин ОСОБА_6 , знаходячись на сходовому майданчику першого поверху б. АДРЕСА_2 , із хуліганських мотивів, грубо порушуючи громадський порядок, виражаючи явну неповагу до суспільства, зневажуючи загальноприйнятими нормами поведінки та моралі, став гучно стукати в двері квартири АДРЕСА_3 за зазначеною адресою, що належить ОСОБА_4 , висловлюватись в бік її мешканців нецензурною лайкою та вимагати відчинити двері квартири.

На прохання мешканців вказаної квартири ОСОБА_7 та ОСОБА_4 припинити свої дії та покинути приміщення будинку, ОСОБА_6 не реагував, продовжуючи стукати в двері квартири та безпричинно висловлюватись нецензурною лайкою в бік її мешканців.

Після чого ОСОБА_6 вийшов з під`їзду будинку АДРЕСА_2 , та, знаходячись поблизу нього, діючи умисно, з особливою зухвалістю, розбив віконне скло однієї із кімнат квартири АДРЕСА_3 , спричинивши матеріального збитку ОСОБА_4 згідно висновку експертизи №320 від 21.12.2015 року на загальну суму 112 гривень.

З метою припинення хуліганських дій з боку ОСОБА_6 ОСОБА_4 та ОСОБА_7 продовжили робити йому зауваження та просити покинути прилеглу територію вказаного будинку, однак ОСОБА_6 , не звертаючи увагу на зауваження оточуючих, продовжував висловлюватись нецензурною лайкою в бік вказаних осіб протягом тривалого часу, а саме близько 30 хвилин, що призвело до порушення громадського порядку та спокою мешканців квартири АДРЕСА_4 , поки протиправні дії останнього не були припинені працівниками Дергачівського РВ ГУМВС України в Харківській області.

Своїми умисними протиправними діями ОСОБА_6 скоїв кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.296 КК України, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю.
Обвинувачений ОСОБА_6 вину у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.296 КК України визнав повністю, розкаявся, підтвердив фактичні обставини справи.

З урахуванням повного визнання вини у вчиненні вищенаведеного кримінального правопорушення, а також враховуючи думку учасників судового провадження, за відсутності заперечень та сумнівів у добровільності їх позиції, суд на підставі ч.3 ст.349 КПК України, визнає недоцільним дослідження доказів щодо тих обставин, які ніким не оспорюються.
Таким чином, суд дійшов висновку про доведеність вини ОСОБА_6 у вчиненні вищезазначеного кримінального правопорушення, його дії правильно кваліфіковані за ч.1 ст.296 КК України - грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю.
При вирішенні питання про призначення покарання, суд, відповідно до ст.ст. 65-67 КК України, враховує ступінь тяжкості вчиненого злочину, особу винного та обставини, що пом`якшують та обтяжують покарання.
Так, враховуючи ступінь тяжкості вчиненого ОСОБА_6 злочину, передбаченого ч.1 ст.296 КК України, який відповідно до вимог ст. 12 КК України є злочином невеликої тяжкості, дані про ОСОБА_6 який не працює, за місцем проживання характеризується позитивно, на обліку у лікаря психіатра та нарколога не перебуває, раніше судимий, враховуючи обставину, яка пом`якшує покарання, якою відповідно до ст. 66 КК України є визнання вини підсудним, щире каяття у вчиненому, обставину, яка обтяжує покарання, якою відповідно до ст. 67 КК України є рецидив злочинів, з урахуванням думки потерпілого, суд вважає за необхідне призначити ОСОБА_6 покарання у виді арешту.

Потерпілим заявлений цивільний позов, в якому, після уточнення, він просить стягнути з ОСОБА_6 на його користь матеріальні збитки у розмірі 24497 гривень та моральну шкоду у розмірі 4000 гривень.
В обґрунтування зазначає, що витратив на ремонт 24497 гривень та надає квитанцію, копію договору, копію розрахунку та технічну документацію. Також вказує, що діями обвинуваченого йому заподіяна моральна шкода.
Обвинувачений ОСОБА_6 позов визнав частково, не заперечував, що розбив вікно та визнав моральну шкоду повністю.
Відповідно до ч.1 ст.128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.
Відповідно до ч.1 ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
При вирішенні питання про розмір матеріальної шкоди, суд на підставі ст.1192 ЦК України приймає до уваги реальну вартість виконаних робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі, також враховує, що саме кримінальне правопорушення мало місце 24.01.2015 року, та з цієї дати минув значний час.
Відповідно до ч.1 ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.
За таких обставин заявлений потерпілим ОСОБА_4 цивільний позов про стягнення з ОСОБА_6 матеріальної шкоди у розмірі 24497 гривень, моральної шкоди у розмірі 4000 гривень, суд, виходячи з принципів розумності, виваженості та справедливості та враховуючи характер правопорушення, приймаючи до уваги розрахунок вартості робіт та визнання обвинуваченим позову в частині моральної шкоди, вважає можливим задовольнити повністю.
Питання про речові докази суд вирішує відповідно до положень КПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 23, 1192 ЦК України, ст.ст. 128, 349, 368-371, 373-376 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

ОСОБА_6 визнати винним у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.296 КК України, та призначити йому покарання у виді арешту на строк (шість) місяців.

Цивільний позов ОСОБА_4 задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_4 матеріальну шкоду у розмірі 24497 (двадцять чотири тисячі чотириста дев`яносто сім) гривень.
Стягнути з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_4 моральну шкоду у розмірі 4000 (чотири тисячі) гривень.
Речовий доказ - фрагмент скла, який знаходиться на зберіганні в камері зберігання речових доказів Дергачівського відділу поліції ГУ НП в Харківській області - знищити.
Вирок може бути оскаржений до апеляційного суду Харківської області через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Копія вироку негайно після його проголошення вручається обвинуваченому і прокурору. Учасники судового провадження мають право отримати копію вироку в суді.
Копія вироку не пізніше наступного дня після його ухвалення надсилається учаснику судового провадження, який не був присутнім у судовому засіданні.
Вирок, якщо інше не передбачено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1