12.10.2016
Справа № 642/6315/16-к
Провадження №1кс/642/1737/15
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 жовтня 2016 року Ленінський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1
за участю: секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
представника потерпілого ОСОБА_4
потерпілого ОСОБА_5
захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7
обвинуваченого ОСОБА_8 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_8 - ОСОБА_6 про відвід судді Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_9 від участі у розгляді кримінального провадження № 642/6315/16-к відносно ОСОБА_8 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України, -
в с т а н о в и в:
В провадженні судді Ленінського районного суду м. Харкова ( ОСОБА_9 ) знаходиться кримінальне провадження № 642/6315/16-к за обвинуваченням ОСОБА_8 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України .
В судовому засіданні 12 жовтня 2016 року захисник обвинуваченого ОСОБА_8 - ОСОБА_6 подав письмову заяву про відвід судді ОСОБА_9 , посилаючись на те, що у даного судді на розгляді знаходиться кримінальне провадження відносно ОСОБА_8 , який обвинувачується у перевищенні службових повноважень, а саме в побитті потерпілого ОСОБА_5 . Слідчий в ході досудового розслідування пов`язував перевищення службових повноважень ОСОБА_8 із виправданням раніше суддею ОСОБА_9 громадянина ОСОБА_5 , який обвинувачувався у скоєнні злочину, передбаченого ч.2ст.317КК України.
Відомості, про вчинення ОСОБА_5 даного злочину, які були внесені до ЄРДР, збирав саме дільничний уповноважений ОСОБА_8 .
В матеріалах кримінального провадження зазначено також, що ОСОБА_8 застосовував насильство до ОСОБА_5 з метою заставити останнього змінити його свідчення у справі, що розглядалася раніше суддею ОСОБА_9 , та по якій він був виправданий.
За таких умов, на думку сторони захисту, розгляд кримінального провадження суддею ОСОБА_9 може викликати сумніви у об`єктивності та неупередженості суду.
Право обвинуваченого на справедливий суд закріплено в нормах міжнародного права, зокрема, в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Практика Європейського суду із прав людини наголошує на задоволенні заяви про відвід судді в разі, якщо сторона у справі має сумніви у безсторонності судді, хоча об`єктивно це нічим не підтверджено, адже в іншому випадку це буде розцінено, як порушення права особи на справедливий суд.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечував проти відводу, заявленого судді ОСОБА_9 , посилаючись на те, що дане кримінальне провадження було розподілено автоматичною системою документообігу суду без будь-яких порушень щодо обрання головуючого судді, а також що кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 за ст. 317 ч.2 КК України та дане кримінальне провадження відносно ОСОБА_8 це два різні кримінальні провадження, з різним процесуальним статусом вищевказаних осіб, у зв`язку з чим достатніх підстав для задоволення поданої заяви про відвід судді не вбачається.
Обвинувачений ОСОБА_8 та його захисники ОСОБА_6 та ОСОБА_7 в судовому засіданні заяву про відвід підтримали, посилаючись на наведені в ній підстави.
Представник потерпілого ОСОБА_4 та сам потерпілий ОСОБА_5 при розгляді даного клопотання послалися на розсуд суду.
Суддя ОСОБА_9 належним чином був повідомлений про дату та час розгляду заяві про відвід, давати будь- які поясненні стосовно заявленого відводу відмовився.
Суд, вислухавши думку сторін кримінального провадження вважає необхідним зазначити наступне.
Як вірогідно встановлено судом в провадженні Ленінського районного суду ( суддя ОСОБА_9 ) знаходилося кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , у скоєнні злочину, передбаченого ст. 317 ч.2 КК України. Згідно вироку вищевказаного суду від 26.08.2016 року ОСОБА_5 визнаний невинуватим пред`явленому йому обвинуваченні за ст. 317 ч.2 КК України та виправданий за цією статтею.
У вироку суду зазначено, що обвинувачення ОСОБА_5 ґрунтується також на показах свідка ОСОБА_8 , який повідомив, що останній систематично вживав наркотичні засоби.
Згідно із ч. 2 ст. 8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, тобто фактично законодавець визначив практику Європейського суду з прав людини частиною кримінального процесуального законодавства України. У рішенні Європейського суду з прав людини від 10 грудня 2009 р. в справі «Мироненко і Мартенко проти України» згідно із пунктами 62, 69, 70 «…У пункті 1 статті 6 Конвенції зазначено: "Кожен має право на справедливий...розгляд його справи... незалежним і безстороннім судом..., який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення...".

Згідно з усталеною практикою Суду, наявність безсторонності має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.
За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім. Застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть служити підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими. У цьому зв`язку навіть видимі ознаки можуть мати певне значення або, іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість.
Положення ст.ст. 75, 76 КПК України зазначають підстави відводу щодо судді.
Крім того, статтею 80 КПК України передбачено, що заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.
Відповідно до п.4 ч.1 ст. 75 КПК України «Слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:… за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості…».
Суд вважає, що наведені захисником ОСОБА_6 в обгрунтування відводу судді ОСОБА_10 обставини вказують на наявність передбачених п.4 ч.1 ст. 75 КПК України підстав для відводу, оскільки викликають обгрунтовані сумніви у його неупередженості та об`єтивності.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст.75, 80-82, 371-372, 376 КПК України, -

у х в а л и в:
Заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_8 - ОСОБА_6 про відвід судді Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_9 від участі у розгляді кримінального провадження № 642/6315/16-к відносно ОСОБА_8 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України,- задовольнити.
Кримінальне провадження № 642/6315/16-к передати на новий автоматичний розподіл для визначення головуючого судді.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1