УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
в с т а н о в и в:
До Дніпровського районного суду м. Києва надійшло вище зазначене клопотання слідчого, яке погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_4 про надання дозволу на огляд місця події у вказаному кримінальному провадженні.
У прохальній частині заявник просив розглядати це клопотання без виклику зацівкавлених осіб, тож слідчий суддя враховуючи положення ст.ст. 22, 26 КПК України в частині того, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав, на виконання положень ст. 234 КПК України перейшов до невідкладного розгляду клопотання та дослідивши долучені до нього матеріали, приходить до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.
З положень п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України убачається, що до компетенції слідчого судді віднесено судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному проводженні.
Частина 3 статті 234 КПК України регламентує, що питання обшуку розглядається судом за зверненням слідчого та прокурора.
З положень ст. 235 КПК України випливає, що слідчий суддя постановляє ухвалу про тільки за зверненням сторони кримінального провадження.
Пунктом 19 частини 1 статті 3 КПК України визначено, що з боку обвинувачення сторонами кримінального провадження є у тому числі слідчий та прокурор.
Відповідно до ст. 234 КПК України, клопотання про обшук має право подати слідчий за погодженням з прокурором.
При цьому, абз. 2 ч. 3 ст. 234 КПК України регламентовано, що до клопотання слідчого, прокурора про проведення обшуку додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.
Частиною 5 ст. 234 КПК України передбачено, що під час розгляду питання про проведення обшуку, сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
З наявного у суді клопотання слідує, що воно було подане стороною обвинувачення, а саме слідчим ОСОБА_3 за погодженням з прокурором ОСОБА_4 .
При цьому у вступній частині клопотання вказано, що його подав слідчий Дніпровського УП, однак підписане воно від імені слідчого Дарницького УП.
З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань слідує, що органом досудового розслідування є Дніпровське управління поліції ГУ Національної поліції в місті Києві, прокурор відсутній, слідчий ОСОБА_3 .
Але, частинами 1 та 2 статті 37 КПК України визначено, що прокурор, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, визначається керівником відповідного органу прокуратури після початку досудового розслідування. У разі необхідності керівник органу прокуратури може визначити групу прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, а також старшого прокурора такої групи, який керуватиме діями інших прокурорів. Прокурор здійснює повноваження прокурора у кримінальному провадженні з його початку до завершення. Здійснення повноважень прокурора в цьому самому кримінальному провадженні іншим прокурором можливе лише у випадках, передбачених частинами четвертою та п`ятою статті 36, частиною третьою статті 313, частиною другою статті 341 цього Кодексу та частиною третьою цієї статті.
З положень ст. 22 КПК України слідує, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
З норм ст. 26 КПК України випливає, що, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження.
Тобто, стороною обвинувачення не було доведено, що прокурор який погодив клопотання, у відповідності до норм ст.ст. 36-37 КПК України, наділений повноваженнями прокурора у даному кримінальному провадженні.
Також залишається не з`ясованим питання того працівником якого саме органу досудового розслідування є слідчий ОСОБА_3 , бо в різних частинах свого ж клопотання він вказує різні дані, як-то Дніпровський та Дарницький УП м. Києва.
За таких обставин, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, долучені до нього документи за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) не містять належних та допустимих доказів того, що клопотання, у відповідності до положень КПК України, погоджене уповноваженим прокурором, та подане уповноваженим слідчим, що прямо суперечить нормам кримінально процесуального законодавства, та свідчить про те, що сторона обвинувачення (орган досудового розслідування та прокуратура), у супереч діючим нормам Кримінального процесуального Кодексу України, грубо ігноруючи його основоположні завдання, регламентовані статтею 2, звернулися до суду з клопотанням, яке могло суттєво вплинути на права та свободи певної особи/осіб у разі його задоволення, а саме - застосовано не належну правову процедуру, та призвести до порушення таємниці приватного життя та вцілому його імперативні завдання.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя
Ухвала оскарженню не підлягає, однак заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя : ОСОБА_1