У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.07.2016 року м. Бар
Барський районний суд Вінницької області в складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю: секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Барського районного суду Вінницької області клопотання слідчого Барського ВП Жмеринського відділу поліції ГУ НП України у Вінницькій області ОСОБА_5 , погоджене прокурором прокуратури Барського району, по кримінальному провадженню № 0000312 від 19.07.2016 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Петрівка Ульянівського району Карагандинської області, громадянина України, українця, не працюючого, не одруженого, раніше не судимого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 .

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

21.07.2016 року слідчий Барського ВП Жмеринського відділу поліції ГУ НП України у Вінницькій області звернувся до Барського районного суду Вінницької області з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування зазначив, що 18.07.2016 року близько 16.00 години ОСОБА_6 , знаходячись за місцем свого проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , під час побутового конфлікту, який у нього виник з ОСОБА_7 , застосовуючи предмет, схожий на ніж, який мав колюче-ріжучі властивості, наніс ним множинних ударів в область тулуба потерпілого, спричинивши йому проникаючого поранення в область грудної клітки зліва. Відповідно до довідки КУ Барської ЦРЛ від 19.07.2016 року № 617 ОСОБА_7 знаходиться на стаціонарному лікуванні Барській ЦРЛ в реанімаційному відділенні в період з 18.07.2016 року з приводу ножового проникаючого поранення грудної клітки зліва. Гемопневмоторакс зліва. Різано-колоті рани лівого плеча, лівого стегна, лівої гомілки. Таким чином, своїми умисними діями ОСОБА_6 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 121 КК України, тобто умисне тяжке тілесне ушкодження.

19 липня 2016 року о 14 годині 10 хвилин ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження та 20.07.2016 останньому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Свою вину ОСОБА_6 у вчиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження визнав у повному обсязі та щиро розкаявся.

Слідчий просив суд обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою враховуючи тяжкість покарання, відсутність міцних соціальних зв`язків батьків та дружини, відсутність постійного місця роботи та джерел існування, зловживання спиртними напоями, а також з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, уникнення переховування від органів досудового розслідування, та вчинення інших кримінальних правопорушень..

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив суд застосувати стосовно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_6 повністю визнав свою причетність до вчинення інкримінованого йому злочину. Суду пояснив, що він має власне постійне місце проживання, хворіє та потребує хірургічного оперативного втручання. Просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, оскільки відсутні підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст.ст.183,184 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу , і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як зазначено в ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Вислухавши пояснення сторін кримінального провадження, дослідивши наявні у матеріалах клопотання докази, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню частково із застосуванням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу,крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців: наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Причетність ОСОБА_6 до злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України об`єктивно підтверджується матеріалами кримінального провадження.

ОСОБА_6 має своє власне постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий, повністю визнав себе винним у вчиненні злочину, сприяє слідству, згідно довідки КУ «Барська районна лікарня» № 620 від 20.07.2016 року у ОСОБА_6 виявлено закритий перелом лівої ліктьової кістки зі зміщенням уламків, хворий потребує оперативного втручання, є учасником АТО.

Відповідно до частини першої ст.176 КПК України в системі запобіжних заходів домашній арешт знаходиться після особистого зобов`язання, особистої поруки і застави.

У судовому засіданні не було доведено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний переховуватиметься від органів досудового розслідування; зможе знищити, сховати або спотворити будь-які речі чи документи, що мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки у кримінальному провадженні працівниками поліції відповідні докази вилучені.

Виходячи з вищевказаного, слідчий суддя приходить до висновку, що до ОСОБА_6 достатньо застосувати більш м`який запобіжний захід - домашній арешт для усунення ризиків, вказаних в клопотанні та передбачених ст. 177 КПК України.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 176-179, 181, 184, 194 КПК України,ст. 4.5 Конвенції України, слідчий суддя -,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого Барського ВП Жмеринського відділу поліції ГУ НП України у Вінницькій області про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.

Обрати ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителю: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту без застосування електронних засобів контролю.

Термін дії обраного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, визначити з 21.07.2016 року по 17.09.2016 року, включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , такі обов`язки:

1.прибувати до слідчого Барського ВП Жмеринського відділу поліції ГУ НП України у Вінницькій області та суду за першою вимогою.

2.цілодобово не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, або суду.

Попередити підозрюваного ОСОБА_6 , що в разі невиконання покладених, згідно ухвали слідчого судді, обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання до Барського ВП Жмеринського відділу поліції ГУ НП України у Вінницькій області.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подано апеляція до апеляційного суду Вінницької області.

Слідчий суддя: