н/п 1-кп/640/688/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" жовтня 2016 р. м. Харків
Київського районного суд м. Харкова у складі:
Головуючого - судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участю: прокурора ОСОБА_3
потерпілого ОСОБА_4
представника потерпілого ОСОБА_5
обвинуваченого ОСОБА_6
захисника - ОСОБА_7

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Стрий Львівської області, громадянина України, який зареєстрований: АДРЕСА_1 , мешкає: АДРЕСА_2 ,
який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.121 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
В провадження Київського районного суду м. Харкова надійшло кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.
Відповідно до ч.3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення:
1) закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу;
2)повернути обвинувальний акт, якщо він не відповідають вимогам цього Кодексу;
3) направити обвинувальний акт до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження;
4) призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта.
В підготовчому судовому засіданні прокурор просив суд призначити судовий розгляд кримінального провадження, вказував, що підстав для закриття провадження не має, в справі маються всі необхідні для розгляду у судовому засіданні матеріали, порушень норм кримінально процесуального кодексу України при проведенні досудового розслідування не встановлено.
Потерпілий ОСОБА_4 , його представник заявили клопотання про повернення обвинувального акту, оскільки вважали, що кваліфікація дій ОСОБА_6 органом досудового розслідування здійснена невірно, а саме розслідування проведено поверхово. Крім того, потерпілий ОСОБА_4 суду зазначив, що на досудовому слідстві під час ознайомлення з матеріалами кримінального провадження та підозрою, пред`явленою ОСОБА_6 , він не міг в повній мірі реалізувати свої права, оскільки перекладач, який був присутній з ним під час цих дій сам не розумів українську мову. Іншого перекладача йому забезпечено не було.
Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник також просили суд повернути обвинувальний акт прокурору з підстав того, що обвинувальний акт мітить не всі встановлені органом досудового розслідування фактичні обставини кримінального правопорушення, а правова кваліфікація кримінального правопорушення не відповідає всім встановленим обставинам.
Заслухавши учасників процесу, з`ясувавши думку прокурора, вивчивши обвинувальний акт з додатками, суд приходить до висновку, що він підлягає поверненню прокурору з наступних підстав.
Відповідно до п.13 ч.1 ст. 7 КПК України зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься, забезпечення права на захист.
Відповідно до положень ст. 56 КПК України протягом кримінального провадження потерпілий має право безоплатно за рахунок держави користуватися послугами перекладача в разі, якщо він не володіє державною мовою чи мовою, якою ведеться кримінальне провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 29 КПК України, кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою.
Згідно ст. 10 Конституції України, державною мовою в Україні є українська мова.
Нормами ч. 5,6 ст. 14 Закону України «Про засади державної мовної політики» визначено, що слідчі і судові документи складаються державною мовою. Слідчі і судові документи відповідно до встановленого процесуальним законодавством порядку вручаються особам, які беруть участь у справі (обвинуваченому у кримінальній справі), державною мовою, або в перекладі їх рідною мовою або іншою мовою, якою вони володіють.
Так, з тексту обвинувального акту вбачається, що потерпілий ОСОБА_4 є уродженцем м. Бухара Республіки Узбекистан, є громадянином Узбекистану. Під час підготовчого судового засідання заявив, що він не володіє і не розуміє українську мову. Однак процесуальні документи, а також обвинувальний акт у даному кримінальному провадженні складені лише українською мовою.
Як вбачається з протоколу про надання доступу до матеріалів досудового розслідування від 13.09.2016 року потерпілому ОСОБА_4 було надано для ознайомлення матеріали досудового розслідування у присутності перекладача ОСОБА_8 , проте як було встановлено в судовому засіданні, перекладач ОСОБА_8 взагалі не розуміє українську мову як в усному так і в письмовому вигляді.
Сторона обвинувачення не довела суду компетентність обраного під час досудового розслідування перекладача, його рівень знань української мови, не надала відомості, що підтверджують володіння ним українською мовою.
Зазначене у свою чергу свідчить, що потерпілий не міг у повній мірі розуміти суть складених українською мовою процесуальних документів, так і процесуальних дій, здійснених під час досудового розслідування, що безумовно порушує його право на захист.
Позиція потерпілого та його представника у підготовчому судовому засіданні свідчить про те, що вони не погоджуються з кваліфікацією дій обвинуваченого, обставинами, зазначеними в обвинувальному акті. При цьому слід зазначити, що розуміння вказаних в обвинувальному акті обставин у потерпілого відбулось лише після укладання угоди про надання правової допомоги та роз`яснення їх представником ОСОБА_5 російською мовою, коли справа була вже скерована до суду.
Згідно п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України суддя має право повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів виховного або медичного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам КПК України, в тому числі статтям 291,292 КПК України.
Вищенаведені обставини свідчать про порушення права потерпілого знати сутність підозри та обвинувачення, користуватися послугами перекладача, а тому зазначені матеріали підлягають поверненню.
Щодо інших доводів сторін кримінального провадження, то суд вважає їх такими, що підлягають перевірці саме під час судового провадження, а тому є передчасними.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 291, 314, 315, 316, 331, 376, 395 КПК України, суд, -
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Харківської області через Київський районний суд м. Харкова протягом 7 днів з дня її проголошення.
Суддя ОСОБА_1