печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 квітня 2016 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю слідчого ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчої групи Головного слідчого управління Національної поліції України старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 за погодженням з прокурором відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтриманням державного обвинувачення в суді Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000866,

В С Т А Н О В И В :
22 квітня 2016 року до провадження слідчого судді надійшло клопотання слідчого слідчої групи Головного слідчого управління Національної поліції України старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 за погодженням з прокурором відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтриманням державного обвинувачення в суді Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 , а саме на кошти, які знаходяться на рахунку ТОВ «Ком-ін-буд» (код ЄРДПОУ 39269498) - № НОМЕР_1 від 06.10.2015, відкритого в ПАТ «Кредобанк» (МФО 325365), юридична адреса: 79026, м. Львів, вул. Сахарова, буд. 78, в частині видатку коштів, з можливістю зарахування на зазначений рахунок коштів, що надходять, повідомляючи правоохоронні органи усно та письмово про суму коштів, що знаходяться на цьому рахунку, за першим запитом слідчого на час його надання.

У судовому засіданні слідчий підтримав клопотання.

Слідчий суддя розглянув клопотання у відсутність особи, на майно котрої просить слідчий накласти арешт, на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України.

Заслухавши слідчого та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про його повернення прокуророві для усунення недоліків відповідно до ч. 3 ст. 173 КПК України, виходячи з такого.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна повинні бути зазначені:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Разом з тим, у клопотанні слідчого зазначено про необхідність накладення арешту на грошові кошти юридичних осіб, оскільки є достатні підстави вважати, що грошові кошти, які знаходяться на рахунках вказаних підприємств можуть відповідати критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України; накладення арешту необхідно з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання, передбаченого санкцією ч. 3 ст. 209 КК України та з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Проте, в порушення положень ст. 171 КПК України у клопотанні не зазначено розмір шкоди, заподіяної вчиненням кримінального правопорушення; суму коштів, яка підлягає арешту та повинна бути співмірною із розміром завданої шкоди відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК України, не додано доказів завдання шкоди.

Крім того, слідчий у клопотанні зазначає про необхідність накладення арешту з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання, передбаченого санкцією ч. 3 ст. 209 КК України. Разом з тим, з витягу ЄРДР вбачається, що кримінальне правопорушення здійснюється щодо юридичних осі, які мають ознаки фіктивності і відповідно до ст. 93-2 КК України до таких юридичних осіб можуть застосовуватись заходи кримінально-правового характеру на підставах, визначених розділом XIV-I КК України, зокрема, конфіскація.

Проте, в порушення вказаного та положень ч. 5 ст. 170 КПК України слідчим не зазначено про необхідність накладення арешту на майно юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно до ч. 3 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

За таких обставин, клопотання слідчого про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 26, 170-173, 309 КПК України,

У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого слідчої групи Головного слідчого управління Національної поліції України старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 за погодженням з прокурором відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтриманням державного обвинувачення в суді Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000866 повернути прокурору, встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1