Справа № 194/383/16-к
Провадження №1-кс/194/52/16

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 березня 2016 року м. Тернівка
В С Т А НО В И В :
Слідчий СВ Тернівського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням, узгодженим з прокурором Тернівського відділу Павлоградської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна, згідно якого просить винести ухвалу про арешт майна, вилученого в ході огляду місця події, а саме - будівлі, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , який був проведений 23.03.2016 року в період часу з 18 години 00 хвилин до 18 години 30 хвилин, та накласти арешт на вилучене майно, а саме - на ігровий автомат, вилучений в ході огляду місця події 23.03.2016 року з метою перевірки причетності ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.203-2 КК України.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, приходжу до наступних висновків.
У відповідності з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Відповідно до положень ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно протоколу огляду місця події від 23.03.2016 року, долученого до матеріалів клопотання, вбачається, що під час його проведення було вилучено електронний пристрій, зовні схожий на ігровий автомат.
При цьому, у вказаному протоколі жодних ідентифікуючих ознак вилученого предмета не зазначено.
Відповідно до долучених до матеріалів кримінального провадження договору про оплатне надання послуг з розміщення ПТЗ від 02.10.2015 року та додатків до нього вбачається, що в приміщення організації, розташованої за адресою: м. Тернівка вул. Лермонтова, 29, було встановлено лотерейно-платіжний термінал.
В постанові слідчого від 23 березня 2016 року визнано речовим доказом електронний пристрій, схожий на ігровий автомат, але жодних ідентифікуючих ознак вказаного предмету в постанові слідчого також не зазначено. При цьому, з доданих до клопотання документів, які підтверджують право власності на майно, вбачається, що майно на яке просить накласти арешт слідчий, відрізняється від назви майна, яке зазначене у цих документах,
Згідно ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Таким чином, враховуючи все вищевикладене, зважаючи на те, що слідчим в клопотанні та доданих до клопотання матеріалах не зазначено навіть мінімально необхідну інформацію про майно, про арешт якого ставиться питання в клопотанні, а саме - не вказано індивідуальні його ознаки, серійний номер, а також інші відомості, які необхідні для беззаперечної ідентифікації майна, про арешт якого ставиться питання в клопотанні, тому приходжу до висновку, що клопотання про арешт майна необхідно повернути слідчому для усунення вказаних недоліків та надати час для їх усунення до 10 години 00 хвилин 28 березня 2016 року.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131, 132, 170-173, 369, 372, 376 КПК України, -
П О С Т А Н О В И В :
Згідно КПК України ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає і заперечення проти неї може бути подано під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя ОСОБА_1