печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 серпня 2014 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах відділу з розслідування злочинів щодо корупційних діянь Генеральної прокуратури України радника юстиції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий в особливо важливих справах відділу з розслідування злочинів щодо корупційних діянь Генеральної прокуратури України радник юстиції ОСОБА_3 , розглянувши матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000614, за погодженням прокурора ОСОБА_5 , звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на нерухоме майно підозрюваного з метою забезпечення можливої конфіскації майна. Клопотання обґрунтовано наступними обставинами. Генеральною прокуратурою України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості щодо якого 10.07.2014 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000614 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, та за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 368 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що 16.07.2014 та 30.07.2014 старший прокурор відділу нагляду за додержанням законів органами податкової міліції управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні прокуратури Одеської області ОСОБА_4 за пособництва ОСОБА_6 вимагав та одержав від ОСОБА_7 неправомірну вигоду в загальному у розмірі 70 000 доларів США за вирішення питання про не притягнення її до кримінальної відповідальності у кримінальному провадженні, за не проведення слідчих дій, в результаті яких можливе вилучення її майна, а також за закриття щодо неї кримінального провадження №0000109 за ознаками злочину, передбаченого, ч. З ст. 212 КК України.

Своїми умисними протиправними діями, які виразились в одержанні службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди в особливо великому розмірі для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням наданої їй влади та службового становища поєднане з вимаганням неправомірної вигоди , ОСОБА_8 .Вю вчинив злочин передбачений ч4 ст.368 КК України.

31.07.2014р. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.

Враховуючи, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, а санкція цієї статті передбачає додаткову міру покарання у вигляді конфіскації майна, з метою її забезпечення, орган досудового розслідування вважає за необхідне звернутись до слідчого судді з клопотанням про арешт майна підозрюваного.

Необхідність арешту майна зумовлюється обгрунтованою підозрою вважати, що незастосування цього заходу зумовить труднощі чи неможливість виконання вироку в частині забезпечення можливої конфіскації майна, внаслідок того, що таке майно може бути приховане, відчужене або пошкоджене.

Згідно Інформації з Реєстру прав щіасноеті на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна № 24500663 за ОСОБА_4 зареєстровано квартиру АДРЕСА_1 , на підставі договору дарування № 11665 від 28.12.2006, реєстраційний номер майна - 17297260.

Вислухавши слідчого ОСОБА_9 , дослідивши додані до клопотання документи, слід дійти наступного висновку.

Клопотання слідчого розглянуто без повідомлення підозрюваного у відповідності до ч2 ст. 172 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу. Крім того, у випадку задоволення цивільного позову суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про накладення арешту на майно для забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Згідно п.п. 1, 2, 4 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ст. 170 КПК України арешт може бути накладено на майно підозрюваного з метою забезпечення можливої конфіскацій майна.

Викладене слідчим обґрунтування підтверджено наданими документами, зокрема статус ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, належність йому на праві власності майна. Санкція частини 3 ст. 368 КК України передбачає конфіскацію майна.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 170- 173 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В :

Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на: квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна - 17297260.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти діб з дня її отримання.

Слідчий суддя ОСОБА_1