печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 липня 2015 року

Печерський районний суд міста Києва у складі:

головуючого слідчого суддів ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю адвоката ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Печерського районного суду міста Києва скаргу адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 на постанову слідчого від 12 червня 2015 року,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , звернулася до Печерського районного суду міста Києва та просила скасувати постанову від 12 червня 2015 року, отриману 23 червня 2015 року, старшого слідчого в особливо важливих справах Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 про відмову у задоволенні клопотання про проведення одночасного допиту підозрюваного та свідка; зобов`язати старшого слідчого в особливо важливих справах Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 провести одночасний допит підозрюваного ОСОБА_4 та свідка ОСОБА_6 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , із застосуванням технічних засобів фіксування, відеозйомки. Адвокат посилалась на таке: Генеральною прокуратурою України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000961 від 29.09.2014 р. Дане кримінальне провадження об`єднано з кримінальними провадженнями, внесеними до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0014193 від 19.12.2014 р. та за №0000271 від 02.03.2015 р., в який ОСОБА_4 оголошена підозра 19 березня 2015 року та 21 березня 2015 року. Адвокатом надається правова допомога ОСОБА_4 відповідно до договору від 18 березня 2015 року.

23 червня 2015 року вона отримала поштою постанову від 12 червня 2015 року старшого слідчого в особливо важливих справах Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 про відмову у задоволенні клопотання про проведення одночасного допиту. Отримання оскаржуваної постанови 23 червня 2015 року підтверджується відомостями Укрпошти за посиланням http://servicesukrposhta. ua/bardcodesingle/OperationList. aspxid =420

Вважала, що дана постанова необгрунтована та не відповідає вимогам КПК України.

Дане клопотання було заявлено у зв`язку з тим, що ОСОБА_4 був неодноразово допитаний та дав покази по всіх питаннях, а крім того, слідчим по даному кримінальному провадженню також був допитаний ОСОБА_6 . Покази даного свідка слідчі та прокурори неодноразово додавали до клопотання про продовження строків тримання під вартою мого підзахисного, надавали копії допиту суду та стороні захисту. В судових засіданнях по справах про обрання міри запобіжного заходу та продовження строків тримання під вартою слідчі та прокурори стверджували, що покази даного свідка суперечать показам її підзахисного ОСОБА_4 та свідок у своїх показах стверджує про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 .

Після ознайомлення із показами даного свідка у сторони захисту виникло ряд запитань до свідка. Встановити розбіжності в показах свідка та підозрюваного можливо за допомогою одночасного допиту, що необхідно здійснити для повного і об`єктивного та всебічного розслідування кримінального провадження та недопущення переслідування мого підзахисного без видимої причини.

Відповідно до п. 4 ст. 46 КПК України, захисник користується процесуальними правами підозрюваного, обвинуваченого, захист якого він здійснює. Відповідно до п. 12 ст. 42 КПК України, підозрюваний, обвинувачений має право заявляти клопотання про проведення процесуальних дій.

Згідно ч. 9 ст. 224 КПК України слідчий, прокурор має право провести одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб для з`ясування причин розбіжностей у їхніх показаннях.

Ст. 9 КПК України закріплює обов`язок прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження та виявити як ті обставини, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Ст. 107 КПК України передбачає, що за клопотанням учасників процесуальної дії застосування технічних засобів фіксування є обов`язковим; незастосування технічних засобів фіксування кримінального провадження у випадках, якщо воно є обов`язковим, тягне за собою недійсність відповідної процесуальної дії та отриманих внаслідок її вчинення результатів.

Ст. 91 КПК України чітко вказує, що у кримінальному провадженні підлягають доказуванню: 1) подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); 2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; 3) вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат; 4) обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження; 5) обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності або покарання; 6) обставини, які підтверджують, що гроші, цінності та інше майно, які підлягають спеціальній конфіскації, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна, або призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи винагороди за його вчинення, або є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом, або підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення. Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Частково ознайомившись з матеріалами досудового розслідування в порядку ст. 221 КПК України (так як слідчий всупереч вимогам КПК України не надав матеріали для ознайомлення в повному обсязі) вважає за доцільне вказати, що стороною обвинувачення в порушення вимог ст. 91 КПК України не зібрані докази, які б давали обґрунтовану підозру вважати, що її підзахисний ОСОБА_4 вчинив кримінальні правопорушення, передбачені ст.ст. 257, 345, 407 КК України. В його діях відсутній склад вказаних злочинів.

Відповідно до ст. 65 КПК України доказами в кримінальній справі є "будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку орган дізнання, слідчий і суд встановлюють наявність або відсутність, суспільно небезпечного діяння, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи".

Доказ є єдністю фактичних даних та їх процесуальних носіїв. Фактично закон дає поняття доброякісних доказів, які є фактичними даними, джерело та спосіб отримання яких є відомим та законним, а самі фактичні дані-достовірними. Доброякісними доказами можуть бути достовірні та допустимі у справі. Вона впевнена, що неможливо покласти в основу вироку так покази обвинуваченого який не бачив що підписує, та був позбавлений права скористатись послугами адвоката якого він хотів мати.

На даний час захист слідчим та прокурором позбавлений фактично права на рівних з іншими учасниками процесу відстоювати свої права та довести свою непричетність до інкримінованих ОСОБА_4 кримінальних правопорушень.

Проведення одночасного допиту необхідно для з`ясування причин розбіжностей у показаннях ОСОБА_4 та вказаної особи, та встановлення невинуватості ОСОБА_4 .

В супереч вимогам ч. 5 ст. 110 КПК України в постанові слідчого відсутня мотивувальна частина: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу, а також в резолютивній частині відсутнє роз`яснення можливості і порядку оскарження постанови.

Згідно ст. 93 КПК України ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 та підозрюваний ОСОБА_4 підтримали вимоги скарги. Адвокат посилалась на те, що нею не пропущено строк на оскарження постанови, оскільки вона отримала копію постанови 23 червня 2015 року.

Слідчий, чия постанова оскаржується, до судового засідання не з,явився, суд вважає можливим розглянути скаргу за його відсутності у відповідності до ч.3 ст.306 КПК України.

Слідчий суддя вважає скаргу підлягаючою задоволенню за таких підстав: до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. У відповідності до ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод та законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання на подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України. Суд, зберігаючи об,єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов,язків. Користуючись своїми правами, сторона захисту звернулася до слідчого з клопотанням щодо проведення одночасного допиту підозрюваного та свідка ОСОБА_6 . Відмовляючи у задоволенні вказаного клопотання, слідчий ОСОБА_5 посилався на те, що підозрюваний згідно з вимогами ст. 42 КПК України має право не говорити нічого з приводу підозри проти нього або відмовитись відповідати на запитання та не несе кримінальну відповідальність за надання неправдивих свідчень, проведення одночасних допитів за його участю вбачається недоцільним. Слідчий суддя вважає, що вказана постанова є необґрунтованою, оскільки у постанові не викладені аргументовані підстави для відмови у задоволенні клопотання. Постанова слідчого підлягає скасуванню.

Слідчому необхідно повторно розглянути клопотання адвоката ОСОБА_3 , неупереджено і обґрунтовано прийняти рішення за даним клопотанням.

На підставі викладеного, керуючись ст..ст. 2,22,24,93,220,303,304,306,307,309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 на постанову слідчого від 12 червня 2015 року, задовольнити.

Скасувати постанову старшого слідчого в особливо важливих справах слідчого відділу управління з розслідування корупційних злочинів, скоєних службовими особами, які займають особливо відповідальне становище Головного управління нагляду у кримінальному провадженні Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 від 12 червня 2015 року у кримінальному провадженні номер 00000961 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.345, ст.257, ч.3 ст.146, ч.4 ст.407 КК України.

Зобов,язати старшого слідчого в особливо важливих справах слідчого відділу управління з розслідування корупційних злочинів, скоєних службовими особами, які займають особливо відповідальне становище Головного управління нагляду у кримінальному провадженні Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 повторно, у відповідності до вимог ст. 220 КПК України, розглянути клопотання адвоката ОСОБА_3 про проведення одночасний допиту підозрюваного ОСОБА_4 та свідка ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 із застосуванням технічних засобів фіксування, відеозйомки.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя