печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 листопада 2015 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю особи, що подала скаргу адвоката ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , розглянувши провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В :
Адвокат ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , звернулась до суду з клопотанням в порядку ст.ст. 170, 174 КПК України, в якій просить скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 07.09.2015 на житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , посилаючись не безпідставність та необґрунтованість накладення арешту.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 та ОСОБА_4 підтримали скаргу, просили задовольнити скаргу з наведених підстав.

В судове засідання слідчий не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив, клопотань про розгляд у його відсутність не надходило.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи, що слідчий, в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду провадження повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяв про розгляд провадження у його відсутність не надходило, що є проявом принципу диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті скарги без участі слідчого, в судовому засіданні на підставі наявних доказів.

Слідчий суддя, вислухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали кримінального провадження, надходить до наступних висновків.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як вбачається з довідки, наданою адвокатом ОСОБА_3 в судовому засіданні, власником житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , є ОСОБА_5 .

Доказів того, що адвокат ОСОБА_3 надає правову допомогу ОСОБА_5 , учасниками судового розгляду не надано.

Виходячи з викладеного, враховуючи те, що клопотання про скасування арешту подане не вповноваженою на те особою, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про скасування арешту не підлягає задоволенню.

Крім того, слідчий суддя, також враховує ту обставину, що в судовому засіданні не було доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба та, що арешт накладено необґрунтовано. Доводи, викладені в клопотанні про скасування арешту не містять, і слідчим суддею при його розгляді, не встановлено належних та допустимих доказів для протилежного висновку.

Керуючись ст.ст. 170, 174, 309, 370-372 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1