Справа № 755/5908/14к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 лютого 2014 року слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора прокуратури Дніпровського району м. Києва ОСОБА_3 , розглянувши клопотання слідчого СВ Дніпровського РУГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, українцю, громадянину України, з вищою освітою, неодруженому, непрацюючому, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому,
підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України,

в с т а н о в и в:

26 лютого 2014 року слідчий СВ Дніпровського РУ ГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .
Клопотання погоджено з старшим прокурором прокуратури Дніпровського району м. Києва ОСОБА_3 .
Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_5 23 січня 2014 року приблизно о 16 годині 00 хвилин у першій половині дня, перебуваючи за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_2 , зателефонував до невстановленої досудовим розслідуванням особи та домовився про придбання психотропної речовини амфетамін, для власного вживання без мети збуту. В подальшому, ОСОБА_5 на власному автомобілі «БМВ» д.н.з. НОМЕР_1 направився до приватного будинку АДРЕСА_3 , де у невстановлений досудовим розслідуванням час незаконно придбав психотропну речовину у невстановленої досудовим розслідуванням особи. Після чого, 24.01.2014 року о 17 годині 00 хвилин продовжуючи свої злочинні наміри, ОСОБА_5 загорнув психотропну речовину амфетамін та поклав до лівої кишені светру, чим став незаконно зберігати при собі психотропну речовину амфетамін, для власного вживання без мети збуту та поїхав на автомобілі «БМВ» д.н.з. НОМЕР_1 до міста Києва, чим незаконно перевіз психотропну речовину амфетамін. В цей же день приблизно о 18 годині 15 хвилин, за адресою: м. Київ, вул. Мельчакова 16/4, ОСОБА_5 був затриманий працівниками міліції, під час проведення огляду місця події, працівниками міліції було виявлено та в подальшому вилучено з лівої кишені светра, в який він був одягнений, згорток фольги, всередині якого знаходилась психотропна речовина амфетамін, масою 2,584 г.
25.02.2014 року йому було повідомлено про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.
У клопотанні ставиться питання про застосування запобіжного заходу у відношенні ОСОБА_5 - тримання під вартою, у зв`язку з тим, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше правопорушення, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке є середньої тяжкості, а менш суворі запобіжні заходи не є достатніми для запобігання цим ризикам.
Прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити вважав, що воно є обґрунтованим та є всі підстави для його задоволення. ОСОБА_5 у судовому засіданні пояснив, він має постійне місце проживання, тому просив не застосовувати запобіжний захід - тримання під вартою, а обрати менш суворий вид запобіжного заходу.
Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників процесу, слідчий суддя приходить до наступного.
Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.
Слідчий суддя, суд, відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
Згідно зі ст. 177 КПК України, метою і підставами застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.
Як у самому клопотанні, так і в судовому засіданні слідчим та прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може бути застосовано до ОСОБА_5 та не наведено обґрунтувань на рахунок того, як саме він може вчиняти інші правопорушення.
Зокрема, як встановлено в суді під час розгляду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, ОСОБА_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 .
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110, 176-178, 183КПК України, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського РУГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, з вищою освітою, неодруженого, непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_4 , без дозволу слідчого, прокурора або суду.
Встановити строк домашнього арешту ОСОБА_5 не більше 60 днів до 16 години 30 хвилин 26 квітня 2014 року.
- Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
- Покласти на ОСОБА_5 обов`язки:
- прибувати за першим викликом до слідчого, прокурора, або суду у визначений ними час;
- не залишати місце постійного проживання АДРЕСА_4 , без дозволу слідчого, прокурора, або суду.
- Ухвалу про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту передати для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.
Органу внутрішніх справ негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: