Провадження №: 1-кс/755/1287/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" березня 2026 р. Дніпровський районний суду міста Києва (далі - Суд) у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 та прокурора ОСОБА_3 , розглянувши в судовому засіданні в залі суду у місті Києві клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві ОСОБА_4 про надання дозволу на проведення огляду в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 липня 2021 року за №0000073, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 197-1, ч. 4 ст.190 Кримінального кодексу (далі - КК) України, установив:

до слідчого судді даного місцевого суду надійшло зазначене клопотання, яке погоджене з прокурором у кримінальному провадженні - прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , й обґрунтоване тим, що у цитованому кримінальному провадженні досудовим розслідуванням встановлено, що невстановлені особи самовільно зайняли земельні ділянки в межах кадастрового кварталу :66:053 у Дніпровському районі м. Києва, на яких без належних правовстановлюючих та дозвільних документів здійснили будівництво об`єктів нерухомості.

Крім того, з метою створення уявної законності набуття права власності на такі об`єкти та подальшого заволодіння земельними ділянками комунальної форми власності, шахрайським шляхом, у позаконкурентний спосіб, із використанням офіційних документів, що містять недостовірні відомості, до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено записи про право власності на самочинно збудовані або фактично відсутні об`єкти нерухомості.

При цьому Київська міська рада рішень про передачу у власність, оренду чи постійне користування земельних ділянок у межах зазначеного кадастрового кварталу не приймала.

Відповідно до інформації Департамент містобудування та архітектури Київської міської державної адміністрації містобудівні умови та обмеження для проєктування об`єктів будівництва в межах цього кварталу не надавались.

Крім того, функціональне призначення території відповідно до Генерального плану міста Києва не передбачає індивідуальної житлової забудови, а отже здійснення такого будівництва можливе виключно після внесення змін до містобудівної документації, чого станом на теперішній час не відбулося.

Досудовим розслідуванням встановлено, що земельна ділянка з кадастровим номером :66:053:0017 була самовільно огороджена та забудована. Згідно з протоколом огляду застосунку «Google Maps» та матеріалами аерофотозйомки, наданими Державним космічним агентством України, орієнтовно до 2017 року на вказаній земельній ділянці було розміщено лише ангар, також до 2009 року вказана земельна ділянка була вільною від забудови.

У подальшому проведено державну реєстрацію права власності на житловий будинок та господарські споруди, розташовані на вказаній земельній ділянці, за ОСОБА_5 , із зазначенням у технічній документації року побудови - 2010, що не узгоджується з фактичними даними аерофотозйомки та потребує перевірки шляхом безпосереднього дослідження об`єкта. Крім того, вказана земельна ділянка знаходиться на відстані приблизно 31 метру від урізу води.

Зокрема, за місцем розташування земельної ділянки з кадастровим номером :66:053:0017 (площа 0,07 га), зареєстровано садовий будинок (літ. А), за адресою: АДРЕСА_1 , крім того, згідно з технічною документацією, на даній земельній ділянці також знаходяться й інші об`єкти, огляд яких необхідний з метою встановлення відповідності технічного паспорту. Даний об`єкт нерухомості належить на праві власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З метою забезпечення повного, всебічного та неупередженого дослідження обставин кримінального правопорушення виникла потреба у проведенні огляду земельної ділянки з кадастровим номером :66:053:0017, якою користується ОСОБА_5 , в тому числі розташованих на земельній ділянці об`єктів нерухомого майна із залученням спеціалістів, зокрема сертифікованого інженера - землевпорядника та сертифікованого інженера - геодезиста Комунального підприємства «Київський інститут земельних відносин», та спеціаліста Департаменту земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації, для організації виконання вишукувальних робіт та для надання роз`яснень та висновків з питань, що належать до сфери їх знань.

Проведення огляду необхідне з метою: фіксації фактичних меж земельної ділянки та способу її використання, встановлення фактичної наявності, кількості, площі та технічних характеристик об`єктів нерухомості, перевірки відповідності фактичного стану об`єкта відомостям, внесеним до Державного реєстру речових прав, виявлення ознак самочинного будівництва, отримання вихідних даних для призначення земельно-технічної та будівельно-технічної експертиз.

У судовому засіданні прокурор групи прокурорів - прокурор Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив задовольнити з передумов вказаних безпосередньо у ньому. При цьому, зауваживши отримати такі дані у іншій спосіб, ніж проведення вказаної слідчої (розшукової) дії не можливо. Сам дозвіл необхідний, оскільки прохід до самовільно зайнятої ділянки є утрудненим.

Слідчий суддя перевіривши це клопотання на дотримання вимог Кримінального процесуального Кодексу України, заслухавши прокурора, дослідивши матеріали наявні у провадженні, приходить до наступного.

Підстави проведення огляду визначені ст. 237 КПК України, яка відноситься до Глави20.Слідчі (розшукові) дії вказаного Кодексу.

Дана стаття передбачає, що з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей, документів та комп`ютерних даних (частина 1); огляд здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи (частина 2).

З положень ст. 234 КПК випливає, що обшук проводиться на підставі ухвали слідчого судді, однак з урахуванням того, що в силу ст. 233 КПК ніхто не має права проникнути до іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише на підставі ухвали слідчого судді.

Під іншим володінням особи розуміються, відповідно до ч. 2 ст. 233 КПК, у т.ч. земельна ділянка, інші будівлі чи приміщення побутового, службового, господарського, виробничого та іншого призначення тощо.

За цих умов, враховуючи вказане розуміння у КПК України сутності поняття «іншого володіння» (на цьому етапі слідчий суддя не вдається в оцінку критерію добросовісності володіння) відмічає, що попри все йдеться про огляд будівель та споруд, які розташовані на самовільно зайнятій земельній ділянці площею 0,07 га, а тому, визначаючись з питанням підставності проведення огляду, враховує, що, відповідно до ч. 1 ст. 223 КПК України, слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети (ч. 2 ст. 223 КПК України).

З урахуванням того, що згідно із п. 1 ч. 1 ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема, подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення).

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню через призму того, що процесуальними джерелами доказів є у тому числі речові докази, висновки експертів (ст. 84 КПК України).

Речовим доказом є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій (ст. 98 КПК України).

В постанові від 27 січня 2022 року в справа № 11-132сап21 Велика Палата Верховного Суду зауважила, що з урахуванням змісту ч. 5 ст. 234 КПК України під час вирішення питання про санкціонування обшуку житла стандарт доказування - «достатня підстава» є значно нижчим порівняно з такими стандартами як «поза розумним сумнівом» (що застосовується під час розгляду кримінального провадження по суті), так і «обґрунтована підозра» (за яким доводиться наявність підстав піддавати конкретну особу заходам забезпечення кримінального провадження), зокрема для надання відповідного судового дозволу закон не вимагає існування обґрунтованої підозри власника чи іншого володільця житла у вчиненні кримінального правопорушення.

У цьому випадку, слідчий суддя, вивчивши клопотання заявника та долучені до нього матеріали, вважає, що у ньому наявні в цілому відомості, котрі вказують на обставини, які обумовлюють дійсну потребу в проведенні цитованої слідчої дії.

Така слідча дія спрямована на отримання (збирання) доказів та перевірку вже отриманих доказів у кримінальному провадженні, а підставами для їх проведення є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Отже, наявні реальні приводи та підстави для проведення огляду за вказаною у клопотанні адресою, у порядку ст. 233, 237 КПК, адже, враховуючи встановлені на цей час слідством фактичні обставини пов`язані із наявністю ознака кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 197-1 КК України, та проведенням у межах справи будівельно - технічної експертизи, вказує на те, що підставним є проведення огляду з метою визначеною ч. 1 ст. 237 КПК.

Щодо часових проміжків подій, то слідчим суддею враховується, що ВС у постанові від 16 квітня 2025 року по справі №461/5075/23 вказав, що набуття права власності за набувальною давністю відбувається за обов`язкової сукупності таких умов: добросовісності заволодіння чужим майном, відкритості володіння, безперервності володіння та спливу встановлених строків володіння. Відсутність добросовісності (тобто коли особа знала чи могла знати про неправомірність заволодіння чужим майном або про наявність інших претендентів на майно) виключає можливість набуття права власності за набувальною давністю незалежно від наявності інших умов. Тому, за обставин цього кримінального провадження, положення ст. 344 ЦК України, не спростовуються собою фактор підставності перевірки обставин щодо можливого вчинення кримінального правопорушення за ст. 197-1 КК.

Порушень вимог ст. 233, 234, 237 КПК України, Глави 20 КПК України - слідчі (розшукові) дії, та Глави 2 КПК України - засади кримінального провадження, у судовому засіданні, слідчим суддею не виявлено, як і не з`ясовано того, що надання дозволу на огляд становитиме особистий та надмірний тягар, тобто, апріорі, таке втручання не є свавільним, оскільки отримання дозволу на його проведення здійснено з дотриманням принципу законності та воно є пропорційним до тяжкості вчиненого правопорушення та відповідає справжнім інтересам суспільства.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про те, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

При цьому, слід відмітити, що, в силу ч. 5 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування.

Щодо участі спеціалістів, то відповідно до ч. 3 ст. 237 КПК, з метою одержання допомоги з питань, що потребують спеціальних знань, слідчий, прокурор для участі в огляді може запросити спеціалістів, а тому в цій частині питання перебуває поза межами компетенції слідчого судді, адже саме, право слідчого та прокурора «запросити» витікає з ч. 3 ст. 237 КПК. Запрошений спеціаліст у свою чергу, згідно із ч. 7 ст. 238 КПК, має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

На підставі викладеного та керуючись статями 233-234, 237, 309, 369-372, 376 Кримінального процесуального кодексу України, Суд постановив :

клопотання - задовольнити.

Надати дозвіл слідчим СВ Дніпровського управління поліції Головного управління національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та прокурору Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 на проведення огляду земельної ділянки з кадастровим номером :66:053:0017, що відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно розташована за адресою: АДРЕСА_1 , на якій розміщений об`єкт нерухомості, що належить на праві власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою виявлення та фіксації обставин кримінального правопорушення.

В силу статті 237 КПК України, з метою одержання допомоги з питань, що потребують спеціальних знань, слідчий, прокурор для участі в огляді може запросити спеціалістів. Особи, у присутності яких здійснюється огляд, при проведенні цієї слідчої (розшукової) дії мають право робити заяви, що підлягають занесенню до протоколу огляду. При проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування. Слідчий, прокурор має право заборонити будь-якій особі залишити місце огляду до його закінчення та вчинювати будь-які дії, що заважають проведенню огляду. Невиконання цих вимог тягне за собою передбачену законом відповідальність. При огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Ухвала оскарженню не підлягає та є обов`язковою для безумовного виконання на всій території України.

Слідчий суддя ОСОБА_9