справа №220/407/21
провадження №1-кп/176/88/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2026 року Жовтоводський міський суд Дніпропетровської областів в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про проведення судово-лінгвістичної семантико-текстуальної експертизи у кримінальному провадженні № 0000746 від 03.12.2020 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженн Великоновосілківського районного суду Донецької області перебувало кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 грудня 2020 року за № 0000746.

Рішенням Вищої ради правосуддя № 3706/0/15-24 від 19.12.2024, з 06 січня 2025 року змінено територіальну підсудність судових справ Великоновосілківського районного суду Донецької області шляхом її передачі до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області.

11 лютого 2025 року до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області надійшли матеріали кримінального провадження № 0000746 від 03.12.2020 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України.

09.02.2026 на електронну адресу суду прокурор звернулася з клопотанням про призначення судово-лінгвістичної семантико-текстуальної експертизи, яке обґрунтувала тим, що згідно з обвинувальним актом ОСОБА_4 обвинувачується в тому, що своїми умисними діями, які виразились у прийнятті пропозиції та одержанні службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди, за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто пропонує та надає неправомірну вигоду, дії з використанням наданого їй службового становища, вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст. 368 КК України.

В обвинувачення ОСОБА_4 покладено матеріали/протоколи про проведення негласних слідчих розшукових дій, а саме зняття інформації з електронних інформаційних систем від 04.02.2021, оглянута переписка між ОСОБА_6 , який користувався номером телефону НОМЕР_1 , та ОСОБА_4 , яка користувалась номером телефону НОМЕР_2 , де зафіксована пропозиція, обіцянка надання неправомірної вигоди, надання згоди на отримання неправомірної вигоди.

На даний час Судом досліджені матеріали кримінального провадження, в тому числі протокол за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з електронних інформаційних систем від 04.02.2021, вислухані свідки, допитано обвинувачену, яка своєї провини не визнає в повному обсязі та зазначила, що у зазначеній переписці відсутні будь-які пропозиції в наданні їй неправомірної вигоди. Тому, на даний час поставлення питання перед експертом вирішить всі суперечності, які виникли під час судового розгляду.

У клопотанні прокурор просить на вирішення експерта поставити такі питання:

-Чи містяться в повідомленнях абонента

« ІНФОРМАЦІЯ_2 », надісланих 11.02.2020 в період часу з 17:51:01 по 20:17:01 (а. с. 90 - 95 Т.1) прохання вчинити на його користь будь-які дії зі сторони абонента « ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 »?

-Чи вбачається в повідомленнях надісланих абонентом « ІНФОРМАЦІЯ_2 » 11.02.2020 в період часу з 17:51:01 по 20:17:01 (а.с. 90 - 95 Т.1) його розуміння того, що дії, про які він просить вчинити абонента « ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 », входять до професійної сфери діяльності абонента « ІНФОРМАЦІЯ_3 », ОСОБА_7»?

-Чи містяться в повідомленнях надісланих абонентом « ІНФОРМАЦІЯ_2 » 11.02.2020 в період часу з 17:51:01 по 20:17:01 (а.с. 90 - 95 Т.1) абоненту « ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 » пропозиція надання вигоди у вигляді грошових коштів?

- Чи містяться в повідомленнях абонента « ІНФОРМАЦІЯ_2 », надісланих 10.03.2020 в період часу з 09:30:02 по 15:08:19 (а.с. 123 - 126 Т.1), прохання вчинити на його користь будь-які дії зі сторони абонента « ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 »?

- Чи вбачається в повідомленнях надісланих абонентом « ІНФОРМАЦІЯ_2 » 10.03.2020 в період часу з 09:30:02 по 15:08:19 (а.с. 123 - 126 Т.1) його розуміння того, що дії, про які він просить вчинити абонента « ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 », входять до професійної сфери діяльності абонента « ІНФОРМАЦІЯ_3 Светик пфу велика?

-Чи містяться в повідомленнях надісланих абонентом « ІНФОРМАЦІЯ_2 » 10.03.2020 в період часу з 09:30:02 по 15:08:19 (а.с. 123 - 126 Т.1) абоненту «ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7» пропозиція надання вигоди у вигляді грошових коштів? Якщо так, то в якому розмірі та про яку валюту йдеться в тексті?

-Чи міститься в змісті розмов представлених в протоколі за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з електронних інформаційних систем від 04.02.2021 (а.с. 83 - 193 Т.1) згода абонента «ІНФОРМАЦІЯ_3» ОСОБА_7» на отримання від абонента « ІНФОРМАЦІЯ_2 » грошових коштів за виконання на його користь дій, які відносяться до професійної сфери діяльності абонента «ІНФОРМАЦІЯ_3» ОСОБА_7»?

Проведення вказаної експертизи прокурор просить доручити експертам Запорізького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, який розташований за адресою: м. Запоріжжя, вул. Аваліані, 19А, 69068.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала та просила задовольнити з підстав зазначених у ньому. Додатково пояснила, що суд сприймає докази безпосередньо під час судового засідання, щодо невизнання вини (обвинуваченої з самого початку відкриття кримінального провадження), позиція не змінилась, але підставою неподання клопотання раніше не є підставою для його незадоволення сьогодні. На переконання сторони обвинувачення розмови/переписки між ОСОБА_4 та ОСОБА_6 , відображені в матеріалах негласних слідчих розшукових дій, відповідають смисловому висловленню, про які зазначено в обвинувальному акті.

Обвинувачена ОСОБА_4 та її захисник - адвокат ОСОБА_5 проти поданого прокурором клопотання, про призначення експертизи заперечували. При цьому захисник зазначила, що вважала його безпідставним, необґрунтованим та поданим з порушенням норм КПК України.

Так, захисник зазначила, що у даному кримінальному провадженні семантико-текстуальна лінгвістична експертиза не призначалась та не проводилась. Сторона обвинувачення не була позбавлена можливості провести зазначену експертизу під час досудового розслідування, коли збирали докази та не обмежена була у процесуальних правах. Також, не було заявлено про дану експертизу при розгляді кримінального провадження по суті іншим складом суду, та після перегляду апеляційним судом ухваленого в даному кримінальному провадженні вироку. Якщо у сторони обвинувачення не виникло сумнівів щодо належності та допустимості доказів, а відповідно обґрунтованості підозри, а в подальшому обвинувачення, то що змінилося на даний час. Зазначене порушує принцип процесуальної визначеності.

Захисник вважає, що таким чином прокурор намагається усунути недоліки досудового розслідування, яке проходило поверхнево, прив`язуючи кклопотання до своєї особи, що вступила в кримінальне провадження лище у 2024 році. Такаж вважає, посилання прокурора, що не знала обставини справи є некоректними. Нічим не встановлено, що суд не може самостійно надати оцінку даним доказам.

Стосовно поставлених прокурором запитань, звертає увагу суду на тому, що прокурор долучає до матеріалів справи переписку за досить тривалий період, проте просить проаналізувати два дні вириваючи із контексту переписки за весь час спілкування абонентів. По-друге, питання: «Чи вбачається в повідомленнях надісланих абонентом НОМЕР_4, абоненту НОМЕР_3 його розуміння того, що дії, про які він просить вчинити, входять до професійної сфери діяльності обвинуваченої. Вважає, що питання не конкретне і некоректне, оскільки в запитання вже покладається інформація, що дійсно прохання ОСОБА_8 входить до повноважень обвинуваченої. Разом з цим не конкретизується, яка саме конкретна дія, яка має вчинятися, або вчинена мається на увазі.

Для надання правової оцінки наданим стороною обвинувачення доказам не потрібно проводити семантико-текстуальну експертизу, оскільки суд може самостійно надати оцінку переписці на предмет належності та встановлюється судом на підставі сукупності досліджених доказів, і спеціальні знання експерта для цього не потрібні.

А в разі неможливості судом самостійно надати оцінку доказам, та прийде до висновку про необхідність призначення вищезазначеної експертизи то доручити її проведення в наступних експертних установах: Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» (м. Харків, вул. Золочівська, 8а) або Незалежний інститут судових експертиз (04207, Україна, м. Київ, вул.. Левка Лук`яненка, 21 корпус 3, офіс 7).

Заслухавши думки учасників судового провадження, перевіривши надані сторонами матеріали, суд дійшов до висновку про необґрунтованість заявленого клопотання та необхідність відмови у ньому з наступних підстав.

Статтею 22 КПК України визначено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачений цим Кодексом (ст. 26 КПК України).

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів(ст. 84 КПК України).

Відповідно до ст. 94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 101 КПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Згідно зі ст. 1 Закону України "Про судову експертизу", судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого, за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі.

Згідно з ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Ч. 2 ст. 242 КПК України передбачає випадки, коли проведення експертизи є обов`язковим. Так, слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо: 1) встановлення причин смерті; 2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень; 3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності; 4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості; 6) визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Згідно ч. 1 ст. 244 КПК України сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо: 1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок; 2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Отже, із аналізу вищенаведених законодавчих норм вбачається, що призначення судом експертизи під час судового розгляду можливе, якщо:

- її проведення обумовлене необхідністю з`ясувати обставини і питання, що мають істотне значення для цього кримінального провадження;

- для з`ясування таких обставин і питань необхідні спеціальні знання;

- сторона обвинувачення відповідного експерта не залучала, або якщо залучила, то поставила неналежні чи неповні запитання, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт надасть або надав неповний чи неправильний висновок;

- сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин, на підтвердження чого надає відповідні документи;

- наявні умови, передбачені ч. 2 ст. 332 КПК України.

Відповідно до ч.2 ст. 332 КПК України, суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:

1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;

2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу;

3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Відповідно до ст. 7, 8 Закону України "Про судову експертизу" та з метою забезпечення єдиного підходу при проведенні судових експертиз і підвищення якості проведення судових експертиз Міністерством юстиції України наказом № 53/5 від 08 жовтня 1998 року затверджено Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень (далі - Інструкція).

В своєму клопотанні прокурор просить експерта надати відповідь чи містяться в переписках, висловлюваннях обвинуваченої ОСОБА_4 , з іншим абонентом зафіксованих в матеріалах НСрД лінгвістичні ознаки до вчинення певних дій, та чи містяться у переписках між ОСОБА_6 та ОСОБА_4 висловлення виражені у формі пропозиції, прийняття, надання будь-якої вигоди у вигляді грошових коштів, прохання вчинити на користь ОСОБА_6 будь-які дії зі сторони ОСОБА_4 .

Згідно з пп. 2.1.2 Інструкції, про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, семантико-текстуальною експертизою вирішуються завдання із встановлення змісту понять, лексичного значення слів або словосполучень, використаних у наданих на дослідження текстах або усних повідомленнях (за їх текстовими відтвореннями), їх стилістичної забарвленості, смислового навантаження, характеру інформації, що міститься в них (чи може така інформація розглядатися як образлива, чи містить вона загрозу конкретній особі (особам) тощо), тобто вирішення питань мовленнєвого характеру, не пов`язаних із встановленням фактичних даних про автора.

Об`єктом семантико-текстуальної експертизи може бути як текст (промова), так і його (її) фрагменти, окремі висловлювання, слова, написи, текстові відтворення усного мовлення тощо. Якщо постає завдання здійснити семантико-текстуальну експертизу усномовленнєвого повідомлення (промови, висловлювання), то замовник цієї експертизи разом із цифровим (чи аналоговим) записом промови має надати дослівне текстове відтворення її змісту (стенограму), зроблене власними засобами.

Питання, поставлені перед експертом, вирішуються ним за допомогою спеціальних знань у галузі лінгвістики на основі загальних і окремих норм мови з використанням посібників, академічних наукових праць, словників, довідників та інших наукових джерел.

Експерт у галузі семантико-текстуальної експертизи, не виходячи за межі своїх спеціальних знань (базових та отриманих під час спеціальної підготовки), відповідає на питання про наявність чи відсутність висловлювань, які містять заклики до певних дій (вказується, яких саме дій), погрозу, пропозицію, обіцянку або надання, прийняття, спонукання до надання будь-якої вигоди (вказується, яких саме дій) тощо на основі спеціальних знань у галузі мовознавства. Висновок експерта за результатами таких досліджень не є правовою кваліфікацією, а є констатацією об`єктивного змісту тексту з позиції спеціальних знань у галузі семантико-текстуальних експертних досліджень.

Доводи сторони обвинувачення вказують на те, що проведення семантико-текстуальної (лінгвістичної) експертизи необхідне для надати оцінці переписці щододоведення вини пред`явленого обвинувачення ОСОБА_4 .

Проте суд вважає, що для надання правової оцінки наданим стороною обвинувачення доказам не потрібно проводити семантико-текстуальну експертизу, оскільки суд може самостійно надати оцінку переписці на предмет належності та допустимості доказу, та встановлюється судом на підставі сукупності досліджених усіх доказів, а не їх частини і спеціальні знання експерта для цього не потрібні.

Для встановлення факту злочину є визначальним з`ясування питань: чи були дії на прийняття пропозиції, обіцянки або одержання службовою особою неправомірної вигоди, а так само прохання надати таку вигоду для себе чи третьої особи за вчинення чи невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто пропонує, обіцяє чи надає неправомірну вигоду, чи в інтересах особи будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища. На переконання суду встановити ці обставини можливо без проведення експертного дослідження на підставі сукупності досліджених судом доказів, що також узгоджується з правовими позиціями Верховного Суду.

Крім того, будь-яке клопотання сторони кримінального провадження, у тому числі, про проведення експертизи повинно бути належним чином обґрунтованим та мотивованим. Така позиція висловлена у рішеннях Верховного суду, зокрема у постановах від 13.05.2021 № 552/5763/17 та № 738/329/17 від 28.01.2020.

Поставлені питання є не конкретизованими, прокурором не зазначено конкретний текст чи фрагмент тексту, який має бути предметом дослідження та оцінка якого потребує спеціальних знань.

Крім того у клопотанні прокурора відсутні доводи про призначення даної експертизи спустя п`ять років.

Суд також зауважує, що з врахуванням процесуальних норм, обов`язкового проведення експертизи з поставлених питань КПК України не передбачає.

З урахуванням таких обставин суд не встановив підстав для проведення експертизи за ухвалою суду. Тому у задоволенні клопотання прокурора про призначення судово- лінгвістичної семантико-текстуальної експертизи у кримінальному провадженні належить відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 242, 332, 372, 376 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання прокурора про призначення судово-лінгвістичної семантико-текстуальної експертизи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали може бути включено до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Головуюча ОСОБА_1