Номер провадження по справі 1-кп/387/136/26
У Х В А Л А

про продовження строку тримання під вартою

18 березня 2026 року селище Добровеличківка

Добровеличківський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника

( в режимі відеоконференцзв`язку) ОСОБА_4

обвинуваченого

( в режимі відеоконференцзв`язку) ОСОБА_5

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань Добровеличківського районного суду Кіровоградської області кримінальне провадження зареєстроване у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000385 від 16.12.2025, яке надійшло з Кропивницького апеляційного суду за обвинуваченням

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Новоукраїнка Роздільнянського району Одеської області, зареєстрованого АДРЕСА_1 , жителя АДРЕСА_2 , громадянина України, не одруженого, не працює, не маючому освіти, в силу ст.89 КК України такий, що не має судимості,-

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.186 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Добровеличківського районного суду Кіровоградської області 17 березня 2026 року надійшов обвинувальний акт з Кропивницького апеляційного суду зареєстрований у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000385 від 16.12.2025 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 2 місяці, оскільки, на думку прокурора, ризики, які були підставою для обрання вказаного запобіжного заходу, продовжують існувати, так як обвинувачені можуть переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності за вчинений злочин.

Прокурор зазначив, що обвинувачений ОСОБА_5 може переховуватися від суду так як на стадії досудового розслідування він переховувався та був відсутній за місцем свого проживання. Крім того ОСОБА_5 може незаконно впливати на потерпілу та свідків з метою зміни їх показань на свою користь.

Обвинувачений ОСОБА_5 в судовому засіданні щодо клопотання про продовження запобіжного заходу заперечив, а тако підтримав позицію захисника щодо зміни запобіжного заходу тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, оскільки проживає у цивільному шлюбі має двох дітей, однак діти на нього не записані. Інших родичів у м.Помічній він не має.

Захисник ОСОБА_4 щодо клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечувала. Просила змінити запобіжний захід її підзахисного на домашній арешт. Також у судовому засіданні підтримала позицію свого підзахисного та зазначила, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, прокурором не доведені та є необґрунтовані. Водночас тяжкість інкримінованого правопорушення не є підставою тримати під вартою її підзахисного.

Потерпіла ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд кримінального провадження за її відсутності.

Суд заслухавши позицію прокурора та учасників кримінального провадження, доходить до таких висновків.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Як вбачається з матеріалів справи, суд зазначає, що ухвалою слідчого судді від 16.02.2026 ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів в межах строку досудового розслідування, який спливає 20.03.2026.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, ряд інших обставин та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Положеннями ч. 1 ст. 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Як встановлено ч.3 ст.199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

При цьому, у відповідності до ч. 5 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Суд дослідивши матеріали справи вважає, що процесуальні ризики, передбачені ст.177 КПК України, які були заявлені під час попереднього застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшилися, не перестали існувати, й виправдовують подальше тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою.

Згідно з ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до п.п. 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілого, свідка.

Згідно ч.2 ст.181 КПК України домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Зі змісту ст. 178 КПК України вбачається, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

Крім того ч.4 ст. 176 КПК України передбачено, що запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Суд зазначає, що обвинуваченому ОСОБА_5 у цьому кримінальному продовженні обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

При цьому необхідно враховувати, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України. Кримінальні правопорушення відносяться до класифікації тяжких з покаранням від семи до десяти років. Також суд не встановив міцні соціальні зв`язки ОСОБА_5 за місцем проживання, так як наявність у його співмешканки двох дітей не доводить батьківство обвинуваченого. Крім того прокурор вказував про те, що після вчинення кримінального правопорушення обвинувачений був відсутній за своїм місцем проживання та був затриманий працівниками поліції лише 20.12.2025. Отже ризик переховування обвинуваченого від суду наявний.

Суд зазначає, що обвинувачений ОСОБА_5 , житель АДРЕСА_2 , громадянин України, не одружений, не працює, не має освіти, в силу ст.89 КК України такий, що не має судимості водночас раніше вчиняв кримінальні правопорушення. При цьому суд вважає інший більш м`який запобіжний захід не забезпечить можливість ОСОБА_5 впливати на потерпілого, свідків, які ще не допитувалися в судовому засіданні. Отже наявні ризики передбачені п.п. 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України.

Враховуючи, що суд не розглядав справу по суті, а також не допитав потерпілого, свідків в судовому засіданні, а тому на даний час інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть усунути зазначені судом ризики, отже на даному етапі судового розгляду зазначені відносно обвинуваченого ризики не зменшилися.

Доводи сторони захисту з приводу відсутності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, - спростовуються ищевикладеними обставинами та підставами. Більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, не зможуть забезпечити належне виконання обвинуваченими процесуальних обов`язків, а також запобігти встановленим ризикам, а тому не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.

Враховуючи, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення із застосуванням насильства щодо потерпілої похилого віку, а тому відсутні підстави для призначення застави.

З огляду на зазначене, суд доходить до висновку, що клопотання прокурора є обґрунтованим, а тому підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 315 КПК України суд,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 - задовольнити .

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят днів) тобто до 16 години 30 хвилин 16 травня 2026 року.

Ухвала суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію до 16 години 30 хвилин 16 травня 2026 року.

Контроль за виконанням ухвали покласти на процесуального прокурора.

Копію ухвали вручити обвинуваченому ОСОБА_5 прокурору, захиснику та направити для відома та виконання начальнику Державної установа «Кропивницький слідчий ізолятор».

Ухвала суду може бути оскаржена протягом семи днів з дня її проголошення до Кропивницького апеляційного суду.

Суддя

Добровеличківського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1