Справа № 314/6073/25
Провадження № 1-кп/314/565/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.02.2026 м.Вільнянськ

Вільнянський районний суд Запорізької області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у дистанційному судовому засіданні в залі суду в м. Вільнянськ клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Донське, Волноваського району, Донецької області, українця, громадянина України, маючого середню освіту, який проходить військову службу на посаді стрільця снайпера розвідника розвідувального відділення розвідувального взводу 1 батальйону територіальної оборони військової частини НОМЕР_1 Збройних сил України, у військовому званні «солдат», одруженого, має на утриманні малолітніх дітей: доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , доньку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України

за участю прокурора ОСОБА_7

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_8 ,

представник потерпілого ОСОБА_9 ,

потерпілого ОСОБА_10

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Вільнянського районного суду Запорізької області перебуває кримінальне провадження за № №0000541 від 10.08.2025 стосовно ОСОБА_3 за ч.2 ст. 121 КК України.

Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 .

Обвинувачений та захисник заперечували проти задоволення клопотання прокурора.

потерпілий та його представник підтримали клопотання прокурора.

Заслухавши учасників процесу, суд прийшов до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотання сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Згідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1, 2, 4, ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою не може перевищувати 60 днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Згідно ч.6 ст.194 КПК України зазначені обов`язки покладаються на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст.199 КПК України.

Враховуючи, що така потреба обумовлена наявністю ризиків, передбачених передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ОСОБА_3 :

- може переховуватися від суду;

- може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

На підставі вищезазначеного відповідно до положення п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України встановлено наявність ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість переховуватися від суду.

Зокрема, вищевказаний ризик підтверджуються тим, що ОСОБА_3 схильний до вчинення злочинів, тож перебуваючи на свободі може продовжити протиправну поведінку і вчинити інший злочин. Також, можна зробити висновок, що своїми противоправними діями ОСОБА_3 підриває бойовий дух військовослужбовців військової частини НОМЕР_1 та демонструє негативний приклад поведінки військовослужбовця Збройних Сил України, оскільки вчинив тяжке кримінальне правопорушення. З огляду на це, а також те, що обвинуваченому загрожує покарання до 10 років позбавлення волі, з метою ухилення від покарання у разі визнання його винним або від кримінального переслідування існує реальна можливість продовження вчинення останнім злочину.

Також, варто враховувати й те, що ОСОБА_3 може перешкоджати кримінальному провадженню шляхом періодичного невиконання вимог про явку до суду, а також перешкоджання ним кримінальному провадженню іншим чином, наприклад впливати на швидкість проведення судового розгляду (затягувати його проведення) мотивуючи неможливістю своєї явки будь-яким чином, що являється ризиком, передбаченим п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зазначені ризики на час розгляду клопотання не сплинули, обмеження прав обвинуваченого встановлені запобіжним заходом є співмірними завданням та цілям кримінального провадження.

Застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою на переконання суду не забезпечать запобігання ризикам переховування від суду, незаконного впливу на свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим шляхом та можливості вчинення інших кримінальних правопорушень.

Враховуючи вищевикладене, суддя вважає за необхідне клототання прокурора задовольнити та продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.

У відповідності до положень ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема щодо злочину, який спричинив загибель людини.

З огляду на вищезазначене, слідчий суддя не вбачає підстав для визначення розміру застави у кримінальному провадженні, оскільки особа обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини.

Керуючись ст.ст. 177-178, 183, 194, 331 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 , задовольнити.

Продовжити відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.

Кінцевим днем тримання під вартою визначити 24.04.2026 (включно).

Тимчасово залишити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у державній установі "Запорізький слідчий ізолятор " до розгляду даного кримінального провадження.

Розмір застави в порядку ч.4 ст.183 КПК України не визначати.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1

24.02.2026