Справа № 296/3417/26
УХВАЛА

Іменем України

про арешт майна

26 березня 2026 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Корольовського районного суду м. Житомира клопотання прокурора Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна в кримінальному провадженні №0002649 вiд 22.08.2024, за ч. 5 ст. 190, ч. 2 ст. 209 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

24.03.2026 до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира надійшло клопотання прокурора Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна в кримінальному провадженні №0002649 вiд 22.08.2024, за ч. 5 ст. 190, ч. 2 ст. 209 КК України, а саме віртуальних активів, які обслуговуються криптовалютною біржею «Bybit.com», які розміщуються на електронному гаманці QDD8dqOzaj4zUK6ziJOo_G2lx6qf1TEktTRkFJ7T1c_fKne., власником якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що ЖРУП №2 ГУНП в Житомирській області здійснює досудове розслідування кримінального провадження №0002649 вiд 22.08.2024, за ч. 5 ст. 190, ч. 2 ст. 209 КК України за фактом, що у 2022 році ОСОБА_5 через месенджер «Telegram» познайомився з ОСОБА_4 та до липня 2024 року підтримував із ним спілкування з питань обігу віртуальних активів, сприймаючи останнього як спеціаліста у цій сфері. У подальшому, не пізніше 25.07.2024, у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на заволодіння віртуальними активами ОСОБА_5 шляхом зловживання довірою.

Реалізуючи свій умисел, ОСОБА_4 через «Telegram» запропонував ОСОБА_5 скористатися нібито його «контрактом» для спрощення переказу активів з біржі «Binance» на гаманець «Trust Wallet». Надалі він надіслав рядок символів, який фактично був адресою його власного криптогаманця, ввівши потерпілого в оману щодо його призначення.

25.07.2024 о 08:23 ОСОБА_5 , перебуваючи за місцем проживання у м. Житомир, ввів надані реквізити у своєму акаунті «Binance», внаслідок чого здійснив переказ 25 584 342,49 NOT (еквівалент 355 366 доларів США або 14 647 262,60 грн) на гаманець, підконтрольний ОСОБА_4 , чим завдано шкоди в особливо великому розмірі.

Після цього ОСОБА_4 з метою легалізації коштів здійснив низку транзакцій на криптосервіси «Bybit», «Binance» та «OKX», а також частково вивів кошти на банківську картку, що належить його співмешканці. Встановлено, що саме ОСОБА_4 здійснював операції з відповідним гаманцем, у зв`язку з чим виникла необхідність у накладенні арешту на активи, що знаходяться на гаманці, який обслуговується біржею «Bybit.com».

18.09.2025 органом досудового розслідування, на підставі достатніх доказів, що підтверджують причетність до вчинення кримінальних правопорушень, повідомлено про підозру ОСОБА_4 , проте, відповідно до даних Державної прикордонної служби України, встановлено, що 29.11.2020 він виїхав з території України через пункт пропуску «Краківець», у зв`язку з чим повідомити про підозру особисто не вдалося, та в порядку, передбаченому КПК України, повідомлення про підозру вручено його матері ОСОБА_6 ;

30.09.2025 постановою слідчого ОСОБА_4 оголошено в міжнародний розшук, а 10.10.2025 йому обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою .

14.10.2025 потерпілий ОСОБА_5 звернувся до органу досудового розслідування з цивільним позовом у порядку ст. 128 КПК України.

26.03.2026 слідчий подав до суду клопотання про накладення арешту на вищевказане майно на підставі п.4 ч. 2 ст.170 КПК України з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (інша правова підстава).

Прокурор в судове засідання не з`явився. Надіслав заяву в якій просив проводити розгляд клопотання за його відсутності. Клопотання підтримує з мотивів зазначених у ньому.

Неявка належним чином повідомлених осіб не перешкоджає розгляду клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_4 не повідомлявся про розгляд клопотання про арешт майна з метою забезпечення арешту майна, як те передбачено ч.2 ст.172 КПК України

Фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося в силу положень ч.4 ст.107 КПК України.

Слідчий суддя вивчивши клопотання та його додатки, прийшов наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно абзацу 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов)

Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно до ч. 10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Слідчий суддя під час судового розгляду клопотання встановив, що ЖРУП №2 ГУНП в Житомирській області здійснює досудове розслідування кримінального провадження №0002649 вiд 22.08.2024, за ч. 5 ст. 190, ч. 2 ст. 209 КК України за фактом, що у 2022 році ОСОБА_5 через месенджер «Telegram» познайомився з ОСОБА_4 та до липня 2024 року підтримував із ним спілкування з питань обігу віртуальних активів, сприймаючи останнього як спеціаліста у цій сфері. У подальшому, не пізніше 25.07.2024, у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на заволодіння віртуальними активами ОСОБА_5 шляхом зловживання довірою.

Реалізуючи свій умисел, ОСОБА_4 через «Telegram» запропонував ОСОБА_5 скористатися нібито його «контрактом» для спрощення переказу активів з біржі «Binance» на гаманець «Trust Wallet». Надалі він надіслав рядок символів, який фактично був адресою його власного криптогаманця, ввівши потерпілого в оману щодо його призначення.

25.07.2024 о 08:23 ОСОБА_5 , перебуваючи за місцем проживання у м. Житомир, ввів надані реквізити у своєму акаунті «Binance», внаслідок чого здійснив переказ 25 584 342,49 NOT (еквівалент 355 366 доларів США або 14 647 262,60 грн) на гаманець, підконтрольний ОСОБА_4 , чим завдано шкоди в особливо великому розмірі.

Після цього ОСОБА_4 з метою легалізації коштів здійснив низку транзакцій на криптосервіси «Bybit», «Binance» та «OKX», а також частково вивів кошти на банківську картку, що належить його співмешканці. Встановлено, що саме ОСОБА_4 здійснював операції з відповідним гаманцем, у зв`язку з чим виникла необхідність у накладенні арешту на активи, що знаходяться на гаманці, який обслуговується біржею «Bybit.com».

18.09.2025 органом досудового розслідування, на підставі достатніх доказів, що підтверджують причетність до вчинення кримінальних правопорушень, повідомлено про підозру ОСОБА_4 , проте, відповідно до даних Державної прикордонної служби України, встановлено, що 29.11.2020 він виїхав з території України через пункт пропуску «Краківець», у зв`язку з чим повідомити про підозру особисто не вдалося, та в порядку, передбаченому КПК України, повідомлення про підозру вручено його матері ОСОБА_6 ;

30.09.2025 постановою слідчого ОСОБА_4 оголошено в міжнародний розшук.

10.10.2025 ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою .

24.03.2026 прокурор відновив досудове розслідування у кримінальному провадженні та цього ж дня звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна на підставі п.4 ч.2 ст.170 КПК України

Для арешту майна з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), (п.4 ч.2 ст.170 КПК України необхідно, крім іншого, встановити зокрема і обґрунтованість підозри особи, що підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення.

Враховуючи стадію досудового розслідування, слідчий суддя, не вирішуючи питання про доведеність вини під час розгляду даного клопотання, з урахуванням усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86), згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) вважає, що підозра ОСОБА_4 у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190, ч. 2 ст. 209 КК України є обґрунтованою про це свідчать в своїй сукупності такі докази:

-протоколом огляду від 07.05.2025;

-протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімком;

-висновком експерта №КСЕ-19/106-25/94/9419-ФП;

-протоколом допиту свідка від 18.09.2025;

14.10.2025 потерпілий ОСОБА_5 звернувся до органу досудового розслідування з цивільним позовом у порядку ст. 128 КПК України в сумі 14 647 262 грн. 60 коп.

Слідчим суддею встановлено, що у власності підозрюваного ОСОБА_4 наявні віртуальні активи, які обслуговуються криптовалютною біржею «Bybit.com», які розміщуються на електронному гаманці НОМЕР_1 наразі там обліковується 59,74 дол. США.

Враховуючи викладене, слідчий суддя визнає, що матеріали кримінального провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна , як арешт майна із забороною користування, відчуження чи розпорядження таким майном, з метою забезпечення кримінального провадження (цивільного позову)

За правилом ч.8 ст.170 КПК України вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Так за цивільним позовом заявлено 14 647 262 грн. 60 коп. до стягнення, а на електронному гаманці UQDD8dqOzaj4zUK6ziJOo_G2lx6qf1TEktTRkFJ7T1c_fKne - 47,73 ТОN чи 59,74 дол. США, що еквівалентно приблизно 2 607,65 гривень, з огляду на що арешт активів є співмірним.

При цьому, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

За таких обставин, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання задовільнити та накласти арешт на майно підозрюваного у вчиненні у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190, ч. 2 ст. 209 КК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку п.4 ч.2 ст.170 КК України з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) у кримінальному провадженні №0002649 вiд 22.08.2024.

При цьому вимога, що компанії Bybit.com забезпечити блокування віртуальних активів, які знаходяться на електронному гаманці UQDD8dqOzaj4zUK6ziJOo_G2lx6qf1TEktTRkFJ7T1c_fKne, власником якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та здійснити заходи щодо унеможливлення виведення активів з облікового запису встановленого користувача задоволенню не підлягає

Так згідно ч.1 ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

До повноважень слідчого судді не належить визначати, як саме виконувати ухвалу про арешт майна.

Керуючись ст. ст. 170-173, 175, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Накласти арешт на майно підозрюваного у кримінальному провадженні №0002649 вiд 22.08.2024 за ч. 5 ст. 190, ч. 2 ст. 209 КК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 :

-віртуальні активи, які обслуговуються криптовалютною біржею ««Bybit.com», які розміщуються на електронному гаманці НОМЕР_1 , з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) .

В задоволенні інших вимог клопотання - відмовити

Ухвала підлягає негайному виконанню, проте може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її отримання.

Слідчий суддя ОСОБА_1