ЦЕНТРАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. МИКОЛАЄВА
н/п 1-кс/490/692/2026 У Х В А Л А
12.02.2026р. слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Управління СБ України в Херсонській області ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки с. Надеждівка Чаплинського району Херсонської області, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 ,
20.01.2026р. у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28 ч. 5 ст. 111-1 КК України.
Згідно повідомлення про підозру досудовим розслідуванням встановлено, що громадянка України ОСОБА_6 , перебуваючи на тимчасово окупованій території України, а саме у смт. Чаплинка Каховського району Херсонської області, будучи достовірно обізнаною про факт збройної агресії Російської Федерації проти України, усвідомлюючи протиправність дій держави-агресора, спрямованих на окупацію частини території України, та наслідки співпраці з окупаційною адміністрацією, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 28 липня 2023 року, діючи умисно, добровільно, у складі групи невстановлених осіб без попередньої змови, переслідуючи мету обрання до незаконних окупаційних органів влади, надала згоду на висунення своєї кандидатури та взяла участь у незаконних виборах до так званого «Совета депутатов Чаплынского муниципального округа первого созыва», організованих представниками держави-агресора та підконтрольними їй структурами на тимчасово окупованій території України.
10 вересня 2023 року за результатами незаконних виборів ОСОБА_6 була оголошена «обраним депутатом Совета депутатов Чаплынского муниципального округа первого созыва» від політичної партії російської федерації «Единая россия». Надалі, не пізніше 19 вересня 2023 року, вона приступила до виконання повноважень «депутата» зазначеного незаконного органу влади та 19 вересня 2023 року рішенням № 4 від 19.09.2023 так званого «Совета депутатов Чаплынского муниципального округа первого созыва» обрана членом постійної комісії з соціальної політики вказаного незаконного органу.
У послідуючому, ОСОБА_6 систематично бере участь у діяльності незаконно створеного органу, у тому числі у засіданнях, публічних заходах та слуханнях. Зокрема, 20 жовтня 2023 року ОСОБА_6 була присутня на публічних слуханнях, проведених окупаційною адміністрацією з метою ухвалення Статуту Чаплинського муніципального округу, де діяла як депутат незаконного органу та член комісії з проведення відповідних слухань.
Надалі, ОСОБА_6 активно долучалася до організації та участі у публічних заходах окупаційної адміністрації, спрямованих на формування позитивного іміджу держави-агресора серед місцевого населення, пропаганду символів та свят РФ, легітимізацію окупаційної влади. Так, у невстановлений досудовим розслідування дату та час, але не пізніше 25 квітня 2024 року ОСОБА_6 брала участь у заході до Дня Перемоги, де, вітала ветеранів, вручала подарунки від імені окупаційної влади.
Надалі, у невстановлену досудовим розслідування дату, але не пізніше 12 червня 2024 року, під час урочистого заходу з нагоди дня росії, ОСОБА_6 публічно вітала дітей з отриманням паспортів громадян РФ, демонструючи прихильність до окупаційної влади та сприяючи поширенню російської пропаганди.
Крім того, у невстановлену досудовим розслідуванням дату, але не пізніше 19 вересня 2024 року, під час заходу, організованого так званим Советом депутатов Чаплынского муниципального округа, ОСОБА_6 була присутня серед членів депутатського корпусу, де підбивалися підсумки вказаного незаконного органу. Це підтверджує системний, добровільний та безперервний характер виконання нею функцій у складі незаконно створеного органу влади.
Своїми умисними діями ОСОБА_6 реалізовує повноваження депутата незаконного органу окупаційної влади російської федерації, бере активну участь у заходах, ініційованих окупаційною адміністрацією, публічно підтримує окупаційний режим, сприяючи утвердженню влади держави-агресора на тимчасово окупованій території України.
Слідчий звернувся до слідчого судді із клопотанням про обрання підозрюваній ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України. В обґрунтування клопотання зазначено, що указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 на території України з 05:30 год. 24.02.2022 введено воєнний стан та з урахуванням існування достатніх підстав вважати, що підозрювана ОСОБА_6 перебуває на тимчасово окупованій території України, з додержанням вимог ст. 135 КПК України повідомлення про підозру та повістки про виклик останньої опубліковано на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора та у газеті загальнодержавної сфери розповсюдження «Урядовий кур`єр».
Зібраними у кримінальному провадженні доказами, якими обґрунтовується підозра ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, а також іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності підтверджується, що остання на цей час перебуває на тимчасово окупованій території, а саме в с. Хрестівка Хрестівської сільської громади Каховського району Херсонської області, що підтверджується відповіддю Каховського РВ УСБУ в Херсонській області.
Крім того, факт переховування підозрюваної ОСОБА_6 від органу досудового розслідування з метою ухилення від кримінальної відповідальності підтверджується наступним. Так, будучи викликаною для вручення підозри, допиту в якості підозрюваної на 26.01.2026, 28.01.2026, 29.01.2026, остання у призначений час та місце без поважних причин не з`явилася і про причини своєї неявки не повідомила. Повістки про виклик 26.01.2026, 28.01.2026, 29.01.2026 опубліковано у газеті загальнодержавної сфери розповсюдження «Урядовий кур`єр» та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.
30.01.2026 у зв`язку з тим, що підозрювана ОСОБА_6 переховується від органів досудового розслідування з метою ухилення від кримінальної відповідальності, останню оголошено у розшук.
Поряд із цим наявні ризики, передбачені п.п. 1, 2, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність у якій підозрюється.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Захисник заперечив проти задоволення клопотання.
Заслухавши думку учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання та кримінального провадження, приходжу до наступних висновків.
Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором та/або оголошений у міжнародний розшук. У випадку, якщо слідчий суддя прийме рішення про тримання під вартою особи, оголошеної в міжнародний розшук, після затримання такої особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя за участю підозрюваного має розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
Отже, у разі оголошення особи у міжнародний розшук, КПК України встановлює процедуру, за якою спочатку може бути розглянуте за відсутності підозрюваного клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою. А наступним етапом - після затримання підозрюваного (не пізніш як через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження) - слідчий суддя розглядає за його участю клопотання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід. Використані формулювання свідчать про те, що в умовах переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та оголошення у зв`язку з цим його у міжнародний розшук, КПК України розрізняє процедури обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою від процедури застосування такого обраного запобіжного заходу.
На відміну від процедури застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, при вирішенні питання про його обрання не досліджується можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, оскільки тримання під вартою - це єдиний запобіжний захід, передбачений в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України. Питання про більш м`який запобіжний захід відносно підозрюваного стає предметом дослідження при застосуванні запобіжного заходу після його затримання і доставлення до слідчого судді. За такої нормативної регламентації при вирішенні питання про обрання щодо особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчому судді належить дослідити такі обставини: чи повідомлено особі про підозру у встановленому законом порядку; чи наявна обґрунтована підозра; чи наявні ризики кримінального провадження; чи оголошена особа в міжнародний розшук (або перебуває на тимчасово окупованій території України).
Таким чином, слідчий суддя досліджує ці обставини в світлі конкретних обставин цієї справи.
Так з матеріалів кримінального провадження вбачається, що 20 січня 2026 року ОСОБА_6 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28 ч. 5 ст. 111-1 КК України.
Цього ж дня, враховуючи, що указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 на території України з 05:30 год. 24.02.2022 введено воєнний стан та з урахуванням існування достатніх підстав вважати, що підозрювана ОСОБА_6 перебуває на тимчасово окупованій території України, з додержанням вимог ст. 135 КПК України повідомлення про підозру та повістки про виклик останньої опубліковано на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора та у газеті загальнодержавної сфери розповсюдження «Урядовий кур`єр».
Зібраними у кримінальному провадженні доказами, якими обґрунтовується підозра ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, а також іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності підтверджується, що остання на цей час перебуває на тимчасово окупованій території, а саме в с. Хрестівка Хрестівської сільської громади Каховського району Херсонської області, що підтверджується відповіддю Каховського РВ УСБУ в Херсонській області.
Крім того, факт переховування підозрюваної ОСОБА_6 від органу досудового розслідування з метою ухилення від кримінальної відповідальності підтверджується наступним. Так, будучи викликаною для вручення підозри, допиту в якості підозрюваної на 26.01.2026, 28.01.2026, 29.01.2026, остання у призначений час та місце без поважних причин не з`явилася і про причини своєї неявки не повідомила. Повістки про виклик 26.01.2026, 28.01.2026, 29.01.2026 опубліковано у газеті загальнодержавної сфери розповсюдження «Урядовий кур`єр» та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.
30.01.2026 у зв`язку з тим, що підозрювана ОСОБА_6 переховується від органів досудового розслідування з метою ухилення від кримінальної відповідальності, останню оголошено у розшук.
Щодо обґрунтованості підозри, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Згідно з визначеним Європейським судом прав людини поняття, обґрунтована підозра - це добровільне припущення про вчинення особою певного діяння, ґрунтується на об`єктивних відомостях, які можна перевірити у судовому розгляді та які спонукали б неупереджену та розумну людину вдатися до практичних дій, щоб з`ясувати, чи є така підозра обґрунтованою.
Підозра, виходячи з постанови Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України від 24.11.2016р. № 5 - 328 кс 16, є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення.
У відповідності до норм КПК України, на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду провадження по суті, а саме питань пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи не винною у вчиненні злочину.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні "Мюррей проти Об`єднаного Королівства" зазначив, що факти які викликають підозру не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.
Так, ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28 ч. 5 ст. 111-1 КК України, який є тяжким та санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої.
З урахуванням тяжкості покарання, що загрожує підозрюваній, характеру вчиненого кримінального правопорушення, пов`язаного із добровільним наданням згоди на обрання "депутатом Совета депутатов Чаплынского муниципального округа первого созыва» від політичної партії російської федерації «Единая россия» та виконанням «депутата» зазначеного незаконного органу влади, створеному на тимчасово окупованій території Херсонської області; зважаючи на те, що підозрювана перебуває на тимчасово окупованій території Херсонської області, де продовжує займатись злочинною діяльністю; фактично вже вживає заходів, направлених на ухилення від явки до слідчого, прокурора та суду, у зв`язку з чим оголошена у розшук; зважаючи на те, що останній відомі свідки її протиправних дій та інші фігуранти злочинної діяльності, за такого слід погодитись із доводами прокурора про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність у якій підозрюється.
Таким чином запобігти вказаним ризикам шляхом обрання іншого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою не вбачається за можливе.
Керуючись ст. 183, 196 КПК України, -
Щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Після затримання і не пізніш як через сорок вісім годин з часу доставки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до місця кримінального провадження, розглянути за її участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід у встановленому законом порядку.
Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1