ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2026 року м. Полтава

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

із секретарем судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Полтави від 02 жовтня 2025 року,

ВСТАНОВИЛА:

Зміст оскарженого судового рішення і встановлені слідчим суддею обставини.

Ухвалою слідчого судді відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність ТУ ДБР, розташованого у м. Полтаві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, за заявою від 24 вересня 2025 року.

Рішення слідчого судді мотивовано тим, що подана ОСОБА_6 заява не містить об`єктивних даних про вчинення суддею Немишлянського районного суду міста Харкова ОСОБА_7 кримінального правопорушення, оскільки за своїм змістом і суттю ця заява лише виражає незгоду із процесуальним рішенням судді у конкретній судовій справі за процедурою цивільного судочинства, отже, вона не є повідомленням про кримінальне правопорушення у розумінні вимог КПК України.

Вимоги апеляційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала.

В поданій апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою зобов`язати слідчого Територіального відділу Державного Бюро Розслідувань у м. Полтава виконати вимоги частини 1 статті 214 КПК та внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за його заявою від 24.09.2025.

На обґрунтування апеляційних вимог посилається на те, що слідча суддя не мала права оцінювати його заяву про кримінальне правопорушення, так само як і саме кримінальне правопорушення на предмет наявності чи відсутності складу злочину.

Вказує, що слідчий суддя неправильно визначила зміст та предмет його скарги, оскільки предметом судового розгляду є не подія кримінального правопорушення, а бездіяльність слідчого Територіального відділу Державного Бюро Розслідувань у м. Полтава, і слідчий суддя повинна оцінювати те, чи виконав слідчий свої обов`язки згідно частини 1 статті 214 КПК, чи ні.

Також просив поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, оскільки не брав участі у судовому розгляді скарги, а копію ухвали отримав електронною поштою лише 06.10.2025.

Позиції інших учасників судового провадження.

Учасники провадження, будучи належним чином повідомленими, в судове засідання не з`явилися. ОСОБА_6 звернувся до суду із заявою про здійснення розгляду без його участі.

Мотиви суду.

Відповідно до ст. 395 КПК України апеляційна скарга може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому статтею 382 цього Кодексу, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Статтею 117 КПК України визначено, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Колегією суддів встановлено, що оскаржувана ухвала слідчого судді Шевченківського районного суду м. Полтави проголошена 02.10.2025, а апеляційна скарга подана ОСОБА_6 09.10.2025 в межах 5 днів з моменту отримання її копії (06.10.2025).

Отже посилання ОСОБА_6 на те, що він із апеляційною скаргою не міг звернутися у визначений КПК строк, оскільки зміг ознайомитися із мотивами прийнятого рішення лише після отримання копії ухвали, колегія суддів вважає такими, що свідчать про поважність причини пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, а тому клопотання про його поновлення підлягає задоволенню.

Згідно з ч. 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до статті 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Колегія суддів вважає, що слідчим суддею вказаних вимог кримінального процесуального закону цілком дотримано.

Відповідно до матеріалів, що надійшли до суду, 30.09.2025 на адресу Шевченківського районного суду м. Полтави надійшла скарга ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого ТУ ДБР, розташованого у м. Полтаві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за поданою ним заявою від 24.09.2025 про вчинення суддею Немишлянського районного суду м. Харкова ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого, прокурора в порядку, передбаченому КПК України.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Вищезазначена бездіяльність виникає у зв`язку з невиконанням слідчим, дізнавачем чи прокурором передбаченого ч. 1 ст. 214 КПК України обов`язку внести відомості про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР, і таким чином розпочати проведення досудового розслідування за відповідними фактами.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. При цьому, об`єктивними даними, які можуть свідчити про наявність ознак злочину є відомості, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення).

Вказані положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому наявність фактичних даних, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, має бути критерієм внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та початку досудового розслідування.

З наведених положень вбачається, що слідчий та прокурор хоча і не проводять до моменту внесення відомостей у ЄРДР перевірку обставин, викладених у заяві, однак аналізує її зміст, і саме ця інформація дає змогу визначити, чи містить заява достатньо відомостей про вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, внесенню до ЄРДР в порядку ч. 1 ст. 214 КПК України підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

Саме такий механізм початку досудового розслідування надає кожній особі право заявляти про їх вчинення та очікувати, що за відповідними фактами буде розпочате розслідування, водночас забезпечує можливість здійснювати досудове розслідування виключно за фактами вчинення кримінальних правопорушень та захищає інших осіб від необґрунтованого кримінального переслідування та процесуального примусу.

Вказане узгоджується з практикою Верховного Суду, який у своїх постановах наголошує на такому:

(1) «... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...» (постанова ККС ВС від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18);

(2) «… слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР» (постанова ККС ВС від 30.09.2021 у справі № 556/450/18).

З урахуванням викладеного, бездіяльність, передбачена п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, може бути констатована лише у випадку, якщо відповідна заява чи повідомлення містять відомості саме про кримінальне правопорушення.

Із поданої заяви про вчинення кримінального правопорушення від 24.09.2025 та скарги ОСОБА_6 слідує, що у Немишлянському районному суді м. Харкова на розгляді судді ОСОБА_7 перебуває цивільна справа № 645/5567/21, в якій ОСОБА_6 є позивачем.

02.08.2025 ОСОБА_6 звернувся із повторним клопотанням про звільнення його від судових витрат, пов`язаних з проведенням судових експертиз, до якого також було долучено низку документів, які свідчили про відсутність у нього доходів (заробітної плати). Це клопотання було зареєстровано 04.08.2025 під № 18444/25-Вх.

06.08.2025 головуючий суддя ОСОБА_7 постановив ухвалу, згідно якої відмовив у задоволенні цього клопотання.

При цьому, на думку ОСОБА_6 , суддя в ухвалі двічі вніс завідомо неправдиві відомості, а саме було викривлено обгрунтування клопотання, шляхом приховування його повного змісту, зокрема в тій частині, де він описував надання документів від Пенсійного фонду України, а також внесення в ухвалу відомостей про відсутність можливості в ЦПК України звільнення від оплати витрат, пов`язаних із проведенням експертиз.

У зв`язку із цим вважав, що в діях судді Немишлянського районного суду м. Харкова ОСОБА_7 наявний склад кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

Однак, як правильно встановлено слідчим суддею, та із цим погоджується колегія суддів, заява ОСОБА_6 не містить відомостей, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення та могли бути внесені до ЄРДР, оскільки викладені у ній обставини фактично свідчать про непогодження ОСОБА_6 із прийнятим суддею рішенням та наведеними у ньому мотивами, що може бути оскаржено в установленому законом порядку.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала слідчого судді є законною та обґрунтованою, а отже апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів апеляційного суду,

УХВАЛИЛА:

Клопотання ОСОБА_6 задовольнити та поновити йому строк на оскарження ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Полтави від 02 жовтня 2025 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Полтави від 02 жовтня 2025 року без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_2 ОСОБА_8 ОСОБА_4