Справа № 201/3118/26
Провадження № 1-кс/201/844/2026
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 березня 2026 року м. Дніпро

Слідча суддя Соборного районного суду міста Дніпра ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши в залі Соборного районного суду міста Дніпра в режимі відеоконференції клопотання старшого слідчого 1 відділення 2 відділу слідчого управління ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях підполковника юстиції ОСОБА_5 , погоджене прокурором відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Луганської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09 січня 2025 року за № 0000021, за підозрою:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Алчевськ Луганської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України,

В С Т А Н О В И Л А:

Слідчий за погодженням прокурора звернувся до слідчого судді з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000021 від 09 січня 2025 року за підозрою ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що в серпні 2023 року (точну дату у ході досудового розслідування встановити з об`єктивних причин не надалось можливим), у громадянина України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виник злочинний умисел на обрання т.зв. «депутатом» до незаконного органу влади, створеного на тимчасово окупованій території, у тому числі в окупаційній адміністрації держави-агресора.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_6 , будучи громадянином України, перебуваючи на тимчасово окупованій території міста Хрустальний (кол. Красний Луч) Луганської області, усвідомлюючи здійснення відкритої російської агресії, яка розпочалася приблизно о 04 годині ранку 24.02.2022 повномасштабним російським військовим вторгненням на територію України, достовірно знаючи про незаконність дій співучасників збройних формувань т.зв. «лнр» та окупаційної адміністрації РФ на тимчасово окупованій території Луганської області, діючи умисно, з метою переслідування своїх особистих інтересів, маючи умисел на обрання депутатом до незаконного органу влади, створеного на тимчасово окупованій території, у тому числі в окупаційній адміністрації держави-агресора, зареєструвався кандидатом в депутати до т.зв. «Ради міського округу міста Красний Луч першого скликання» (мовою оригіналу: «Совета городского округа города Красный Луч ЛНР первого созыва») від Луганського регіонального відділення всеросійської політичної партії «єдина росія» за єдиним виборчим округом (мовою оригіналу: Луганского регионального отделения всероссийской политической партии «единая россия» по единому избирательному округу), чим надав свою згоду на обрання депутатом до незаконного органу влади, створеного на тимчасово окупованій території, у тому числі в окупаційній адміністрації держави-агресора.

За результатами проведених виборів, у відповідності до законодавства Російської Федерації та так званої «лнр» на тимчасово окупованій території, так званою «Територіальною виборчою комісією міста Красний Луч» (мовою оригіналу: «Территориальной избирательной комиссией города Красный Луч») винесено рішення № 28/117 від 18.09.2023 «Про реєстрацію обраного депутата Ради міського округу міста Красний Луч першого скликання ОСОБА_6 », тобто останній за власною згодою був добровільно обраний депутатом до незаконного органу влади, створеного на тимчасово окупованій території міста Хрустальний (кол. Красний Луч) Луганської області.

Разом з тим, 19 вересня 2023 року т.зв. депутати т.зв. «Ради міського округу міста Красний Луч першого скликання» (мовою оригіналу: «Совета городского округа города Красный Луч ЛНР первого созыва»), провели перше засідання новобраних депутатів, внаслідок чого розпочав свою діяльність незаконний орган влади, створений на тимчасово окупованій території, у тому числі в окупаційній адміністрації держави-агресора, так звана «Рада міського округу міста Красний Луч першого скликання» (мовою оригіналу: «Совет городского округа города Красный Луч ЛНР первого созыва»), яка відповідно до пункту 6 частини першої статті 1-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» є окупаційною адміністрацією держави-агресора.

26 лютого 2026 року відповідно до вимог ст. ст. 40, 42, 111, 133, 135, 137, 276, 277, 278 КПК України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у добровільному обранні громадянина України до незаконного органу влади, створеного на тимчасово окупованій території, у тому числі в окупаційній адміністрації держави-агресора, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

У зв`язку зі збройною агресією Російської Федерації, воєнним станом в Україні, захопленням Ровеньківського району Луганської області та проведенням бойових дій, беручи до уваги те, що існують достатні підстави вважати, що ОСОБА_6 перебуває на тимчасово окупованій території України та обґрунтовану неможливість вручити повістку про виклик особи, з дотриманням вимог ст. ст. 111, 135, 278 КПК України, 19.02.2026 в газеті «Урядовий кур`єр» №41 (8233), яка є засобом масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора в установленому законом порядку, було здійснено виклик ОСОБА_6 для участі у слідчих діях.

Крім того, 26.02.2026 в газеті «Урядовий кур`єр» №46 (8238), яка є засобом масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора в установленому законом порядку, було здійснено повторний виклик ОСОБА_6 для участі останнього у слідчих діях.

Жодного разу у призначений час підозрюваний ОСОБА_6 у призначене місце не з`явився, про неможливість та причини неприбуття не повідомив.

Враховуючи наведені вище обставини, слідчим за погодженням з прокурором 26 лютого 2026 року відповідно до вимог ст. ст. 40, 42, 111, 133, 135, 137, 276, 277, 278 КПК України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у добровільному обранні громадянина України до незаконного органу влади, створеного на тимчасово окупованій території, у тому числі окупаційної адміністрації держави-агресора, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Таким чином 26 лютого 2026 року у вказаному кримінальному ОСОБА_6 набув статусу підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, а саме у добровільному обранні громадянина України до незаконного органу влади, створеного на тимчасово окупованій території, у тому числі окупаційної адміністрації держави-агресора.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-1, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжним заходом є тримання під вартою.

Відповідно до абз. 7 ч. 4 ст. 183 КПК України сторона обвинувачення також просить не обирати підозрюваному ОСОБА_6 альтеративний запобіжний захід у вигляді застави.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримала та просила обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини кожна особа має право бути присутньою у судовому засіданні, надавати пояснення, докази та реалізовувати право на захист. Крім того, захисник зазначив, що він не має можливості поспілкуватися із своїм підзахисним, а також відсутні докази належного повідомлення останнього про виклики. На його думку, доказова база ґрунтується на відеофайлах з YouTube та показаннях свідків, які впізнали його підзахисного, однак такі докази він оцінює критично. Також захисник вказав, що перебування підозрюваного на тимчасово окупованій території не доведено, а наведені ризики є недоведеними та необґрунтованими.

Вислухавши думку прокурора та захисника, дослідивши матеріали клопотання, слідча суддя приходить до наступних висновків.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 64/2022, у зв`язку з військовою агресією РФ проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини 1 статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено воєнний стан на всій території України із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб та у подальшому строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався Указами Президента України № 133/2022 від 14.03.2022, № 259/2022 від 18.04.2022, №341/2022 від 17.05.2022, № 573/2022 від 12.08.2022, № 757/2022 від 07.11.2022, № 58/2023 від 06.02.2023, № 254/2023 від 01.05.2023, № 451/2023 від 26.07.2023, № 734/2023 від 06.11.2023, № 49/2024 від 25.02.2024, № 271/2024 від 06.05.2024, № 469/2024 від 23.07.2024 та № 740/2024 від 29.10.2024 та 26/2025 від 14.01.2025 та 235/2025 від 15.04.2025 а із затвердженням Верховною Радою України шляхом прийняття відповідних Законів України.

Таким чином, розгляд клопотання здійснюється в умовах воєнного стану з особливостями визначеними КПК України.

Відповідно до Наказу № 197 від 20 липня 2022 року визначено тимчасове місце дислокації слідчих підрозділів ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях, а саме слідчого відділу 2 управління (з дислокацією у м. Маріуполь, Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях та 3 управління (з дислокацією у м. Сєвєродонецьк, Луганської області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях на території Соборного району в м. Дніпрі, на період дії воєнного стану, або до прийняття окремого рішення Головою Служби безпеки України.

Отже, розгляд клопотання здійснюється за місцем знаходження органу досудового розслідування.

Згідно ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

З матеріалів клопотання встановлено, що 09 січня 2025 року внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Згідно з ч. ч. 1, 3 ст. 111 КПК України, повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію. Повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.

Главою 11 КПК України визначається порядок виклику слідчим, прокурором, судовий виклик і привід.

Відповідно до ч. 8 ст. 135 КПК України, повістка про виклик особи, стосовно якої існують достатні підстави вважати, що така особа виїхала та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, у випадку обґрунтованої неможливості вручення їй такої повістки згідно з частинами першою, другою, четвертою-сьомою цієї статті, публікується в засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

Особа, зазначена в абзаці першому цієї частини, вважається такою, яка належним чином повідомлена про виклик, з моменту опублікування повістки про її виклик у засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

В судовому засіданні встановлено, що у зв`язку зі збройною агресією Російської Федерації, воєнним станом в Україні, захопленням території м. Красний Луч (нова назва Хрустальний) Луганської області, та проведенням бойових дій, беручи до уваги те, що існують достатні підстави вважати, що ОСОБА_6 перебуває на тимчасово окупованій території України та обґрунтовану неможливість вручити повістку про виклик особи, з дотриманням вимог ст. ст. 111, 135, 278 КПК України, 26 лютого 2026 року стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , слідчим за погодженням прокурора складено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України. У зв`язку з неявкою ОСОБА_6 за викликом до слідчого ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях і неможливості йому безпосереднього вручення письмового повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, в газеті «Урядовий кур`єр» № 46 (8238) від 26 лютого 2026 року, яка є засобом масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження, та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора опубліковано повідомлення про підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, а також повістки про виклик підозрюваного ОСОБА_6 на 03 березня 2026 року, 04 березня 2026 року, 05 березня 2026 року за зазначеною в повістці адресою для проведення слідчих та процесуальних дій у кримінальному провадженні № 0000021 від 09 січня 2025року, для вручення письмового повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, допиту в якості підозрюваного та виконанні слідчих, процесуальних дій в рамках досудового розслідування вказаного кримінального провадження.

Жодного разу у призначений час громадянин України ОСОБА_6 у призначене місце не з`явився, про неможливість та причини неприбуття не повідомив.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

У зв`язку із переховуванням від органів досудового розслідування, постановою слідчого від 06 березня 2026 року на підставі ст. 281 КПК України підозрюваного ОСОБА_6 оголошено в розшук.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

- протоколом огляду мережі «YouTube» від 21 січня 2025 року;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 19 березня 2025 року;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від за участю свідка ОСОБА_7 від 19 березня 2025 року;

- протоколом огляду мережі «YouTube» від 19 березня 2025 рокуза участю свідка ОСОБА_7 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 04 червня 2025 року;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_8 від 04 червня 2025 року;

- протоколом огляду мережі «YouTube» від 04 червня 2025 року за участю свідка ОСОБА_8 ;

-протоколами огляду аканту в мобільному застосунку «Telegram» на «Telegram-каналі», за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_3 під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_4 », який належить депутату т.зв. «Совета городского округа город Красный Луч Луганской Народной Республики» ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Таким чином, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у добровільному зайнятті громадянином України посади, пов`язаної з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, у незаконних органах влади, створених на тимчасово окупованій території, у тому числі в окупаційній адміністрації держави-агресора, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

При цьому слідча суддя звертає увагу, що для повідомлення про підозру не потрібна така ж ступінь доведення як для визнання особи винною, достатньо щоб у стороннього спостерігача склалось враження, що злочин було вчинено і підозрювана особа причетна до його вчинення. Такого ступеню доведення у цій справі було досягнуто.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на цей час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного із вчиненням злочину, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Слідча суддя встановила наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду свідчать такі обставини, як тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 в разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, в якому він підозрюється. Відповідно до ст. 12 КК України вказаний злочин відноситься до категорії тяжких злочинів, оскільки санкція ч. 5 ст. 111-1 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої.

Також вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, а саме: протоколів допиту свідків; протоколів пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідків; протоколів огляду сайтів, у тому числі за участю свідків, які містять матеріали фотозйомки та інші носії інформації, що свідчать про колабораційну діяльність ОСОБА_6 .

Про наявність ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить можливість знищити, сховати або спотворити ОСОБА_6 будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні свідчить той факт, що підозрюваному ОСОБА_6 відомі свідки у даному кримінальному провадженні, які надали покази відносно його колабораційної діяльності, так як до повномасштабного вторгнення РФ на територію України та захоплення території Луганської області вони особисто були знайомі, у зв`язку з чим підозрюваний може незаконно впливати на свідків.

Про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, або вчинити інше кримінальне правопорушення свідчить те, що ОСОБА_6 наразі перебуває на території України, яка перебуває під контролем окупаційної адміністрації, активно співпрацює з представниками держави агресора та фактично своїми діями підтверджує намір продовжити скоєне ним кримінальне правопорушення, що надає йому можливість скоїти інше кримінальне правопорушення за відсутності контролю з боку влади України.

Всі ці обставини в своїй сукупності свідчать про те, що перебуваючи без запобіжного заходу, підозрюваний зможе продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, або вчинити інше кримінальне правопорушення проти основ національної безпеки України.

Доходячи до висновку про наявність ризиків, слідча суддя звертає увагу, що ризик не є фактом, а є ймовірністю вчинення певних дій, а тому має бути доведено в судовому засіданні саме ймовірність того, що підозрюваний може їх вчинити і суд вважає, що така ймовірність є доволі високою.

Таким чином слідчою суддею встановлено наявність ризиків визначених п. 1, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому відносно підозрюваного може бути обрано запобіжний захід.

Вирішуючи питання про вид запобіжного заходу слідча суддя враховує дані про особу підозрюваного, який не судимий, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, також враховує вид та ступінь встановлених ризиків, тяжкість злочину, обстановку в якій вчинено злочин, а саме, воєнний стан, який продовжується і у якому уникнути слідства легше ніж під час миру, а тому слідча суддя вважає, що недостатньо застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою відносно підозрюваного.

Разом з цим, слідча суддя при постановленні ухвали враховує положення абз. 7 ч. 4 ст. 183 КПК України, відповідно до якого, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або яка виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Крім того, положеннями частини 4 ст. 197 КПК України, встановлено, що у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 193, 194, 197, 369-372, 376, 395, 615 КПК України, слідча суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання слідчого, погоджене прокурором, задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Роз`яснити, що згідно з положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України, після затримання особи і не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки її до місця кримінального провадження слідчий суддя, за участю підозрюваного, розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала, щодо обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, що тримається під вартою - протягом того ж строку з моменту отримання нею її копії.

Повний текст ухвали складений та проголошений 12 березня 2026 року.

Слідча суддя ОСОБА_1