СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/1896/26
ун. № 759/5611/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2026 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 (в режимі ВКЗ),

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про продовження дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0000208 від 08.07.2025 стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Запоріжжя, громадянин України, з вищою освітою, заступник директора ТОВ«Інвентум Україна», фізична особа-підприємець, одружений, має на утриманні непрацездатну матір 1947 р.н., зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , проживає за адресою АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

підозрюваного за ч. 3 ст. 209 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернулась до суду з клопотанням, в якому просить продовжити підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту в межах строку досудового розслідування та покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала повністю та просила його задовольнити. Зазначила, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, що стали підставою обрання запобіжного заходу не зменшились, а відтак слід продовжити строк дії обов`язків, установлених попередньою ухвалою. Також вказала, що строк застосування до підозрюваного ОСОБА_4 цілодобового домашнього арешту, визначений ухвалою слідчого судді, перевищував на момент винесення такої ухвали строк досудового розслідування. Відтак, виникла необхідність у продовженні строку дії запобіжного заходу у межах строку досудового розслідування, який прокурором продовжено до 3 місяців.

Захисник ОСОБА_5 в цілому не заперечував проти задоволення клопотання, однак просив застосувати до ОСОБА_4 домашній арешт у нічний час доби у зв`язку з негативним станом здоров`я підозрюваного, необхідністю його стаціонарного лікування і операційного втручання, що неможливо зробити, знаходячись під цілодобовим домашнім арештом. На переконання захисника, відсутність необхідної медичної допомоги, з точки зору ЄКПЛ, може прирівнюватися до катування. На підтвердження своїх доводів надав суду копії відповідних медичних документів. Крім того, вважав підозру необґрунтованою, а ризики не доведеними. Зазначив, що підозрюваний ОСОБА_4 на виконання попередньої ухвали слідчого судді здав слідчому на зберігання документи, які дають право на виїзд за кордон; не залишає своє місце проживання без дозволу слідчого та прокурора; тобто добросовісно виконує покладені на нього обов`язки. Під час обшуків у ОСОБА_4 вилучені всі речі та документи, які слідство вважало необхідними, через що ризик перешкоджання слідству, знищення чи спотворення речей і документів втратив свою актуальність.

Захисник ОСОБА_6 підтримав думку колеги, додавши, що ОСОБА_4 має міцні соціальні зв`язки, не порушував умови запобіжного заходу, його вік та стан здоров`я вимагає постійного лікування в умовах медичних закладів.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку своїх захисників, зазначивши, що потребує невідкладного оперативного втручання.

Заслухавши думку учасників судового засідання, вивчивши клопотання та матеріали, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя приходить до таки висновків.

26 лютого 2026 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України.

04.03.2026 слідчим суддею Святошинського районного суду м. Києва, підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, строком до 04.05.2026 включно, який перевищував на день постановлення ухвали строки досудового розслідування.

Заступником керівника Київської обласної прокуратури строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, а саме до 14.04.2026.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому злочину, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, які додані до клопотання.

Оскільки висунута підозра є обґрунтованою, потреби досудового розслідування на даному етапі виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні.

Що стосується наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на які посилається прокурор, то на цей час дійсно залишається достатньо підстав вважати, що ОСОБА_4 , усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, яке йому загрожує, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду. Водночас, сама по собі тяжкість покарання не є визначальною обставиною.

Слідчий суддя враховує також попередню процесуальну поведінку підозрюваного, який добровільно прибуває за викликами до органу досудового розслідування, прокурора та суду; тобто не ухиляється від слідства, здав слідчому на зберігання документи, які дають право на виїзд за кордон (на підтвердження чого слідчому судді надано копію відповідної заяви); не залишає своє місце проживання без дозволу слідчого та прокурора, тобто добросовісно виконує покладені на нього обов`язки, що підтвердила у судовому засіданні прокурор.

Що стосується інших ризиків (знищення, приховування, спотворення будь-яких із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконний вплив на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється), то слідчий суддя враховує, що з плином досудового розслідування інтенсивність таких ризиків знижується, враховуючи перебіг та тривалість досудового розслідування, а також впливу раніше застосованого до підозрюваного запобіжного заходу.

Слідчий суддя, приймає до уваги на виконання вимог ст. 178 КПК України і дані про особу підозрюваного, на які посилався захист: притягається вперше до кримінальної відповідальності, має вищу освіту, постійне місце проживання та роботи, позитивно характеризується за місцем проживання, одружений, має на утриманні непрацездатну матір.

Окремо слідчий суддя враховує вік і стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_4 , якому виповнилося повних 59 років та згідно з наданими стороною захисту медичними документами він має захворювання серця і потребує оперативного втручання, що очевидно є неможливим в умовах дії цілодобового домашнього арешту. З цього приводу слідчий суддя вважає слушними доводи захисника про те, що ЄСПЛ розглядає ненадання медичної допомоги у місцях позбавлення волі (а цілодобовий арешт відповідно до КПК України та міжнародного законодавства прирівнюється до позбавлення волі) як порушення статті 3 Конвенції (заборона катування, нелюдського або такого, що принижує гідність, поводження). Якщо брак допомоги завдає сильного болю або страждань, це прирівнюється до катування, оскільки держава несе відповідальність за здоров`я осіб під її контролем.

Підсумовуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що домашній арешт у нічний час доби зможе повною мірою забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_4 належної процесуальної поведінки та обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, та водночас забезпечить право підозрюваного на належне лікування.

Враховуючи викладене, керуючись вимогами ст. ст. 32, 131, 132, 176 - 178, 183, 184, 196, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Продовжити щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах строку досудового розслідування, тобто до 14 квітня 2026 року включно, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. ранку наступного дня за адресою: АДРЕСА_2 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,в межах строку досудового розслідування, тобто до 14 квітня 2026 року включно, обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за кожним викликом;

- не відлучатися з місця проживання у нічний час доби з 22.00 до 06.00 наступного ранку, за винятком необхідності отримання екстреної медичної допомоги, а також необхідності прослідувати до місця укриття чи бомбосховища під час оголошення сигналу «Повітряна тривога» та подальшого невідкладного повернення до місця проживання після сигналу «Відбій повітряної тривоги»;

-утримуватися від спілкування з приводу обставин кримінального провадження зі свідками ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

-у разі зміни місця проживання негайно повідомити про це слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд.

Контроль за виконанням ухвали покласти на органи внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 16 березня 2026 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1