Справа № 308/2333/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 лютого 2026 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 (в режимі відеоконференції) та її захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника підозрюваної ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу, застосованого у кримінальному провадженні, відомості про яке 27.12.2025 року внесені до ЄРДР за № 00001870,

відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , заміжньої, у якої на утриманні перебуває одна неповнолітня дитина, тимчасово не працюючої, раніше не судимої, підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.286 КК України,

встановив:

11.02.2026 до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду надійшло клопотання захисника, адвоката ОСОБА_5 , про зміну запобіжного заходу, застосованого у кримінальному провадженні, відомості про яке 27.12.2025 року внесені до ЄРДР за № 00001870, відносно ОСОБА_4 , підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.286 КК України.

Клопотання мотивоване з посиланням на ті обставини, що 31.12.2025 ОСОБА_4 оголошено повідомлення про підозру за ч. 3 ст. 286 КК України. Згідно повідомлення про підозру встановлено, що 27.12.2025 року ОСОБА_4 керуючи технічно справним транспортним засобом марки «Nissan» моделі «Pathfinder» реєстраційний номер НОМЕР_1 , рухаючись по автодорозі «М-06» сполученням «Київ-Чоп» їдучи у напрямку м. Ужгород, близько 12 год. 00 хв. на 712км+200м проїжджаючи лівостороннє заокруглення дороги, діючи всупереч вимогам п. 1.3, 1.5, 1.10, 2.3 б., 10.1, 11.3. 12.1 «Правил дорожнього руху» затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306 будучи самовпевненою та самонадіяною, нехтуючи особистою безпекою та безпекою інших учасників дорожнього руху, керуючи транспортним засобом проявила неуважність до дорожньої обстановки, що склалася та її зміни, не забезпечила безпеку дорожнього руху, не втримала автомобіль у межах своєї смуги руху, перетнула дорожню горизонтальну розмітку 1.1, виїхала на зустрічну смугу руху, де правою частиною керованого нею автомобіля допустила зіткнення з передньою частиною транспортного засобу марки «Toyota» моделі «Rav-4» реєстраційний номер НОМЕР_2 , який рухався у напрямку м. Львів, під керуванням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканця АДРЕСА_2 , де на пасажирському передньому правому сидінні знаходилась ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а на пасажирському задньому сидінні якого перебував малолітній ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Внаслідок вище вказаної дорожньо-транспортної пригоди пасажири транспортного засобу марки «Toyota» моделі «Rav-4» реєстраційний номер НОМЕР_2 , ОСОБА_8 від отриманих травм загинув на місці пригоди, пасажир переднього правого сидіння ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в результаті отриманих травм померла в реанімаційному відділенні КНП «Воловецької центральної лікарні».

Відповідно до ухвали слідчого судді від 06 січня 2026 року, відносно ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави, строком на 60 (шістдесят) днів, а саме до 11 години 10 хвилин 27.02.2026.

Захисник вказує, що після застосування запобіжного заходу ОСОБА_4 перенесла хірургічне втручання, перебуваючи у лікувальному закладі КНП «Ужгородська міська багатопрофільна клінічна лікарня» Ужгородської міської ради. На даний час ОСОБА_4 протипоказано навіть підніматись із ліжка, вона потребує постійного медичного лікування та медичної реабілітації, а перебуваючи в умовах ізоляції від суспільства вона позбавлена належної медичної допомоги спрямованої на покращення стану її здоров`я. Стверджує, що ризики, які враховувались при застосуванні запобіжного заходу, перестали існувати. Зокрема, перестав існувати ризик переховування від органів досудового розслідування слідчого судді та суду, особа потребує постійного медичного лікування на даний час вона позбавлена можливості навіть рухатись, оскільки лікарями їй заборонено підніматись із ліжка. На даний момент ОСОБА_4 не має наміру ухилитися від слідства та суду, бажає, щоб досудове розслідування було проведено об`єктивно, щоб були з`ясовані всі фактори, які стали причиною даної ДТП. Станом на сьогодні, ОСОБА_4 також не буде впливати на потерпілого, а також не має наміру впливати на інших учасників кримінального провадження в тому числі на свідків чи експертів. Також не буде впливати іншим чином на учасників кримінального провадження. Вказане свідчить, що на даний час змінились обставини, через які є всі підстави у зміні запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_4 на інший менш суворий запобіжний захід не пов`язаний із позбавленням волі, і вказаний запобіжний захід забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваної.

Захисник підозрюваної адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав подане клопотання. Зазначив, що підозрюваній необхідний належний догляд, оскільки вона перенесла ряд операцій після отриманих під час дорожньо-транспортної пригоди переломів. Підозрювана не ухиляється від кримінальної відповідальності, бажає співпрацювати зі слідством та відшкодувати завдану потерпілим шкоду.

Підозрювана ОСОБА_4 , яка брала участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції з УВП №9, просила задовольнити клопотання захисника. Зазначила, що внаслідок аварії отримала багато переломів, та їй було проведено ряд операцій. На теперішній час вона є фактично лежачою, самостійно обслуговувати себе не може. Стверджує, що перебуває у загальній камері ще з сімома особами, які і здійснюють догляд за нею. Жодної медичної допомоги, окрім знеболюючого не отримує. На теперішній час потребує належного лікування, догляду та реабілітації, що неможливо в установі виконання покарань.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_9 заперечив проти задоволення клопотання про зміну запобіжного заходу. Зазначив, що ризики, які стали підставою для застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу не зменшилися та продовжують існувати. Щодо медичної допомоги вказує, що до потерпілої приходили лікарі з медичного закладу м. Ужгорода для надання медичної допомоги, а саме зняття швів після операцій.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши подане клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Статтею 201 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання. Копія клопотання та матеріалів, якими воно обґрунтовується, надається прокурору не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання. До клопотання мають бути додані: копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання; перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання; підтвердження того, що прокурору надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання.

Вказане клопотання про зміну запобіжного заходу отримано прокурором ОСОБА_10 , що підтверджено прокурором у судовому засіданні про завчасне отримання цього клопотання.

Слідчим суддею встановлено, що органом досудового розслідування здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні , відомості про яке 27.12.2025 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00001870, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.

Органом досудового розслідування ОСОБА_4 , у встановленому ст.ст. 276, 277 та 278 Кримінального процесуального кодексу України порядку повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, клопотання слідчого задоволено та відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки та мешканки АДРЕСА_1 українки, громадянки України, на утриманні якої перебуває 1 неповнолітня дитина, з вищою освітою, тимчасово не працюючої, раніше не судимої, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України, застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави, строком на 60 (шістдесят) днів, а саме до 11 години 10 хвилин 27.02.2026.

Так, захисником подано клопотання про зміну запобіжного заходу після спливу тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу, що відповідає вимогам ст.201 КПК України.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч.1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст.201 КПК України за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, захисника обраний раніше запобіжний захід може бути змінений.

Вирішуючи питання про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваної, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

При вирішенні питання про зміну запобіжного заходу підозрюваній, слідчий суддя виходить з того, що докази та обставини, на які посилався прокурор на предмет наявності ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, під час подання клопотання про застосування запобіжного заходу, дають достатні підстави для висновку про наявність таких ризиків, які також були встановлені слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Беручи до уваги дані про особу підозрюваної, конкретні обставини вчинення злочину, за яким оголошено підозру, конкретні обставини та тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_4 у разі визнання її винною у вчиненні інкримінованого правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років, вважаю, що існують ризики того, що підозрювана ОСОБА_4 , перебуваючи на волі та будучи обізнаною про суворість передбаченого законом покарання за вчинене, може переховуватись від органів досудового розслідування, і в подальшому від суду та незаконно впливати на потерпілих та свідків у даному кримінальному провадженні. Намагаючись уникнути відповідальності за вчинене нею діяння, усвідомлюючи наслідки в разі доведення останній вини у вчиненні вище вказаного злочину, може перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування, що унеможливить повноту, всебічність при розслідуванні даного кримінального провадження.

Наведене свідчить про те, що інші більш м`які запобіжні заходи можуть бути недостатніми для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Не може бути підставою для обрання менш м`якого запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_4 , соціальні зв`язки підозрюваної, оскільки їх наявність та міцність, а також і дані, які характеризують особу, не спростовують і не зменшують достатньою мірою ризики, що наявні та досліджені під час розгляду клопотання.

Отже, оцінюючи обставини, передбачені ст. 178 КПК України, які характеризують підозрювану, слідчий суддя приходить до висновку, що підстави для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на менш м`який запобіжний захід відсутні.

Разом з тим, слідчий суддя враховує ставлення підозрюваної до вчиненого кримінального правопорушення, зокрема те, що підозрювана бажає відшкодувати завдану потерпілим шкоду, а також бере до уваги дані про особу підозрюваної, яка раніше не судима, заміжня, на утриманні якої перебуває неповнолітня дитина, має місце реєстрації та постійне місце проживання.

Водночас суд враховує стан здоров`я підозрюваної, яка під час дорожньо-транспортної пригоди отримала тілесні ушкодження: множинні переломи грудного відділу хребта; лінійні переломи тіл Th4, Th5, Th7, Th8, Th9 хребців без зміщення фрагментів; перелом тіла лопатки; лінійний внутрішньосуглобовий перелом суглобової поверхні. Множинні переломи ребер: перелом 10-го ребра справа по задній аксіальній лінії, подвійний перелом 11-го ребра справа по задній аксіальній та паравертебральній лініях, перелом 12-го ребра справа по паравертебральній лінії; травматичний гемоторакс; двобічний гідроторакс до 150 мл; множинні переломи попереково-крижового відділу хребта та кісток таза: переломи поперечних відростків L1L4 справа, переломи поперечних відростків L2L5 зліва, лінійний перелом крижової кістки зліва на рівні S2S3. Наведене вбачається з досліджених у судовому засіданні виписок з медичної карти стаціонарного хворого від 05.01.2026, від 16.01.2026, та внаслідок отриманих травм потребує лікування, догляду та реабілітації.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає за можливе одночасно визначити розмір застави у межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 266 240 гривень, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Виходячи з аналізу вищевказаних вимог, враховуючи, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, внаслідок якого загинуло дві людини, визначення розміру застави при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, є правом слідчого судді, із врахуванням підстав та обставин, передбачених ст.177 та 178 КПК України.

Згідно із ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Пункт 2 ч. 5 ст. 182 КПК України визначає, що розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину може бути застосований у межах - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При вирішенні питання щодо запобіжного заходу, судом окрім норм КПК України, враховується практика Європейського суду з прав людини, яка сформульована зокрема у рішенні "Мангурас проти Іспанії" від 20.11.2010 року та свідчить про те, що, запобіжний захід у виді застави покликаний забезпечити не компенсацію втрат, а зокрема явку обвинуваченого на судове засідання.

У той же час слід не допускати встановлення такого розміру застави, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

Отже, розмір застави повинен, головним чином, визначатися виходячи з особи підозрюваного, його майнового стану і його відносин з особами, які надають забезпечення, іншими словами, враховуючи той факт, чи буде втрата забезпечення у випадку неявки підозрюваного до суду достатнім стримуючим фактором для нього, щоб не здійснити втечу.

При цьому Європейський суд з прав людини також наголошує, що якщо на карту поставлене право на свободу, гарантоване статтею 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, влада повинна приділяти питанню встановлення відповідного розміру застави таку ж увагу, якби це стосувалося обґрунтування необхідності тримання особи під вартою.

Відтак, ураховуючи викладені обставини щодо особи підозрюваної, тяжкості інкримінованого останній злочину, на переконання слідчого судді застава у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 266 240 гривень, з урахуванням майнового стану підозрюваної з`ясованого у судовому засіданні, не є явно непомірною для підозрюваної. У той же час розмір застави є значним та, на думку слідчого судді, цілком здатним забезпечити виконання належної процесуальної поведінки з боку підозрюваної.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваної альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на неї обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

За таких обставин, клопотання захисника про зміну запобіжного заходу підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 194, 196, 197, 201, 309 КПК України, слідчий суддя

постановив:

клопотання захисника - адвоката ОСОБА_5 задовольнити частково.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 266 240 гривень.

Роз`яснити, що підозрювана або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення застави покласти на підозрювану ОСОБА_4 наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-здати на зберігання до органів ГУ ДМС України в Закарпатській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії обов`язків визначити в межах строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, тобто до 27.02.2026 року.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1