ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
Ухвала

Іменем України

17 березня 2026 року слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0001301, відомості за яким внесені до ЄРДР 10.11.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,-

встановив:

04 березня 2026 року на розгляд слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 передано клопотання про скасування арешту майна, подане ОСОБА_3 в кримінальному провадженні № 0001301, відомості за яким внесені до ЄРДР 10.11.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

За змістом вказаного клопотання стверджується, що заявниця є директором ТОВ «КТРАНС ОЙЛ» у власності якої є вантажний автомобіль марки «DAF» моделі «FT XF105», державний номерний знак « НОМЕР_1 » в зчепленні з напівпричепом марки «Ellinghaus» модель «K-STA 23-40-6», державний номерний знак « НОМЕР_2 ».

Ухвалою слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 14.11.2025 року накладено арешт на вказаний вантажний автомобіль та на вказаний напівпричіп, справа № 381/6470/25 (провадження № 1-кс/381/1112/25).

Метою накладення арешту на майно було здійснення слідчих дій в межах кримінального провадження, а саме проведення необхідних експертиз.

Ініціатор клопотання стверджує, що на теперішній час всі необхідні експертизи в межах кримінального провадження були проведені.

Володілець майна вважає, що арешт порушує їх права як володільця вказаного вантажного автомобіля та напівпричепа, що є підставою для його скасування.

Судове засідання було призначеним на 09 березня 2026 року, однак у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю судді, розгляд справи був відкладеним на 17 березня 2026 року.

Володілець майна в судове засідання не з`явилася, в прохальній частині клопотання просила розглянути клопотання без її участі.

Представник органу досудового розслідування не з`явився, електронною поштою на адресу суду слідчий направив заяву в якій зазначив, що враховуючи те, що вищевказане кримінальне провадження закрите та те, що всі необхідні слідчі та процесуальні дії щодо транспортного засобу завершено, слідчий відділ Фастівського РУП ГУ НП в Київській області не заперечує щодо зняття арешту з вищевказаного транспортного засобу.

Додатково слідчий надав копію постанови про закриття кримінального провадження від 20.01.2026.

Дослідивши долучені до клопотання матеріали, вважаю, що вказане клопотання задоволенню не підлягає.

Зокрема, слідчим суддею встановлено, що в межах кримінального провадженні № 0001301, відомості про яке внесені до ЄРДР 10.11.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 286 КК України, Ухвалою слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 14 листопада 2025 року у справі № 381/6470/25 (провадження № 1-кс/381/1112/25) було накладено арешт на: - вантажний автомобіль марки «DAF» моделі «FT XF105», білого кольору, державний номерний знак « НОМЕР_1 », 2010 року випуску, VIN НОМЕР_3 , який належить ТОВ «КТРАНС ОЙЛ; - напівпричіп марки «Ellinghaus» модель «K-STA 23-40-6», білого кольору, державний номерний знак « НОМЕР_2 », 1991 року випуску, VIN НОМЕР_4 , який належить ТОВ «КТРАНС ОЙЛ».

Вказаний вантажний автомобіль марки «DAF» моделі «FT XF105», білого кольору, державний номерний знак « НОМЕР_1 », 2010 року випуску, VIN НОМЕР_3 та напівпричіп марки «Ellinghaus» модель «K-STA 23-40-6», білого кольору, державний номерний знак « НОМЕР_2 », 1991 року випуску, VIN НОМЕР_4 визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні № 0001301, відомості про яке внесені до ЄРДР 10.11.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 286 КК України.

Слідчим суддею встановлено, що 20 січня 2026 року слідчим СВ Фастівського РУП ГУ НП в Київській області винесено постанову про закриття кримінального провадження на підставі п. 2 частини 1 статті 284 КПК України.

Згідно приписів частини 2 статті 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Зміст цієї правової норми свідчить, що вирішення питання скасування арешту слідчим суддею можливо виключно під час здійснення досудового розслідування.

При цьому, в розумінні статті 283 КПК України закриття кримінального провадження є формою закінчення досудового розслідування.

Отже, станом на дату розгляду вказаного клопотання досудове розслідування в цьому кримінальному провадженні є закінченим, що виключає можливість вирішення питання скасування арешту слідчим суддею.

Далі, згідно правової позиції, висловленої в Постанові ОП ККС ВС від 15 квітня 2024 року у справі № 554/2506/22, правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК. За змістом статей 173, 174 цього Кодексу під час досудового розслідування, судового розгляду питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд відповідно.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч. 1 ст. 174 КПК).

Частини 3 та 4 ст. 174 КПК регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження.

Натомість у ст. 174 КПК не йдеться про скасування арешту майна слідчим суддею після закінчення досудового розслідування внаслідок закриття кримінального провадження за постановою керівника органу досудового розслідування на підставі приписів п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК.

Разом із тим, за приписами частини 4, якою доповнено ст. 132 КПК Законом України «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо закриття кримінального провадження у зв`язку з втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння» № 2810-IX від 01 грудня 2022 року (набрав чинності 29 грудня цього ж року), ухвала слідчого судді або суду про застосування заходів забезпечення кримінального провадження припиняє свою дію після закінчення строку її дії, скасування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Після закриття кримінального провадження втручання у сферу приватних інтересів (арешт майна) фактично набуває свавільного характеру, з огляду на що приписи ч. 4 ст. 132 КПК є дієвим засобом реалізації положень ст. 3 Конституції України, ст. 13 Конвенції задля усунення порушення прав власника або володільця майна.

Приписи ч. 4 ст. 132 КПК є нормою, за якою в КПК встановлено порядок припинення арешту майна після закриття кримінального провадження, застосування якої у взаємозв`язку із положеннями ч. 1 ст. 170 цього Кодексу скасовує обмеження, застосовані під час досудового розслідування.

Імперативні приписи ч. 4 ст. 132 КПК вимагають поводження з вказаним вище майном з боку прокурора, органу досудового розслідування, державної влади чи місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб та інших суб`єктів суспільних відносин як таким, що не є арештованим в порядку, передбаченому КПК. За відсутності інших законних підстав, позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, стосовно якого арешт припинив свою дію, є протиправним і тягне відповідальність, передбачену законом.

Отже, у разі закриття кримінального провадження постановою слідчого або прокурора, ухвала слідчого судді про накладення арешту на майно (речові докази) припиняє свою дію, з огляду на що припиняє свою дію і застосоване слідчим суддею позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування відповідним майном. Після закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому законом слідчим, речовий доказ перебуває у володінні органу досудового розслідування за відсутності процесуального рішення про арешт майна.

Враховуючи наведену вище релевантну правову позицію, арешт, що був накладеним на майно згідно з Ухвалою слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 14.11.2025 року, припинив свою дію після закриття кримінального провадження, тому підстави для скасування такого арешту слідчим суддею відсутні.

Враховуючи наведене вище, керуючись приписами статті 132, 174 КПК України, -

Постановив:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0001301, що був накладеним згідно Ухвали слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 14.11.2025 року по справі № 381/6470/25.

Роз`яснити заявнику, що арешт, накладений згідно Ухвали слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 14.11.2025 року по справі № 381/6470/25, припинив свою дію після закриття кримінального провадження.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Копію ухвали направити ОСОБА_3 та до Фастівського РУП НУ НП в Київській області.

Слідчий суддя ОСОБА_1