Справа № 362/8850/25
Провадження № 1-кс/362/783/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 листопада 2025 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

заявника ОСОБА_3 ,

представника заявника адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Василькові Київської області клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000058 від 21.07.2021 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 3 ст. 258 та ч. 1 ст. 239 КК України,

в с т а н о в и в:

07.11.2025 року до Васильківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000058 від 21.07.2021 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 3 ст. 258 та ч. 1 ст. 239 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що ухвалою слідчого судді Васильківського міськрайонного суду Київської області від 06.12.2022 у справі № 362/5053/22 клопотання прокурора ОСОБА_5 про арешт майна задоволено частково, накладено арешт шляхом заборони відчуження, зокрема, на земельну ділянку площею 0,125 га, кадастровий номер :01:016:0021, для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 та перебуває у власності ОСОБА_3 .

Представник в клопотання зазначає, що в діях власника майна відсутні порушення, пов`язані із порядком надання згаданої земельної ділянки у власність, та відсутні правові підстави для накладення арешту на зазначену земельну ділянку.

В судовому засіданні ОСОБА_3 підтримала клопотання та вказала, що арешт накладено неправомірно, розслідування вже тримає майже 5 років, а вказаний арешт на земельну ділянку значно обмежує заявника у правах.

Представник ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 просила клопотання задовольнити, оскільки арешт є незаконним, а тому вважає, що арешт необхідно зняти. Також представник повідомила, що слідчим суддею Шевченківського районного суду міста Києва накладено ще один арешт на вказану земельну ділянку, досудове розслідування здійснює ГУ НП в Київській області. При цьому представник зауважила, що офіційного документу про здійснення досудового розслідування саме ГУ НП в Київській області у неї немає, тому клопотання подано до Васильківського міськрайонного суду Київської області, слідчий суддя якого і накладав первісний арешт на земельну ділянку.

В судове засідання прокурор, повідомлений належним чином про день та час судового засідання, не з`явився та повідомив слідчого суддю листом від 07.11.2025 про те що підсудність у вказаному кримінальному провадженні визначено СУ ГУ НП в Київській області, а процесуальне керівництво здійснюється Київською обласною прокуратурою. Тому, прокурори Васильківського відділу Обухівської окружної прокуратури не можуть брати участь у розгляді судом вищезазначеного клопотання.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Під час кримінального провадження суд, слідчий суддя зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства (ч. 1 ст. 9 КПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Отже, виходячи з ч. 3 ст. 26 КПК України для вирішення питання, порушені у клопотанні представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , спочатку необхідно визначитись з компетенцією слідчого судді для його вирішення по суті.

Нормою п 7 ч. 2 ст. 131 КПК України до заходів забезпечення кримінального провадження належить арешт майна. Порядок накладення арешту на майно та зняття арешту з майна врегульовано главою 17 КПК України.

Імперативною нормою п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України визначено, що питання щодо застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Для вирішення питання, що слід розуміти під «місцевим судом, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування» слідчий суддя виходить з такого.

Згідно абз. 3 ст. 3 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» від 05.04.2013, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, скарг, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом.

Слідчий суддя також звертає увагу, що Верховний Суд у постанові від 22.04.2020 (справа № 487/7605/19) зазначає: «Згідно положень ст. 38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України. Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, - а відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів. Таким чином, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ».

З матеріалів справи вбачається, що досудове розслідування здійснюється СУ ГУ НП в Київській області.

Отже, компетентним судом до якого слід звертатися з клопотання про зняття арешту з майна є суд за місцем знаходження (реєстрації) ГУ НП в Київській області, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Враховуючи те, що оскільки орган досудового розслідування (СУ ГУ НП в Київській області) не знаходиться в межах територіальної юрисдикції Васильківського міськрайонного суду Київської області, слідчий суддя вважає, що клопотання подана з порушенням територіальної підсудності, а тому клопотання підлягає поверненню заявнику. При цьому слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що заявник має право звернутися з відповідним клопотанням до суду в межах якого знаходиться орган досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000058 від 21.07.2021.

Керуючись статтями ст.ст. 26, 131, 132, 170 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000058 від 21.07.2021 - повернути заявнику.

Копію ухвали про повернення клопотання невідкладно надіслати заявнику.

Роз`яснити заявнику право повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвалу складено 10.11.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1