Провадження № 1-кс/727/2655/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 вересня 2025 року Шевченківський районний суд м. Чернівці в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах криміналіста слідчого відділу Управління СБ України в Чернівецькій області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (по матеріалам досудового розслідування № 0002395 від 08.08.2022 року) відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.1 ст.114-1 КК України, -ВСТАНОВИВ:

До суду звернувся слідчий з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , яке погоджено прокурором відділу Чернівецької обласної прокуратури ОСОБА_3 .

В клопотанні посилається на те, що службові особи колишньої міжрайонної загально-профільної Медико-соціальної експертизи № 2 ОКМУ «Центр МСЕ», зокрема ОСОБА_7 , а також інші колишні працівники даної медичної установи, діючи спільно за попередньою змовою з працівниками інших медичних закладів регіону, громадянами України ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та іншими на даний час невстановленими особами, за грошову винагороду, всупереч вимогам Закону України «Про мобілізацію та мобілізаційну підготовку», у період 2022-2024 років, налагодили механізм сприяння ухиленню від призову під час мобілізації чоловіків призовного віку від 18 до 60 років, шляхом складання завідомо підроблених медичних документів щодо наявності відповідних захворювань для отримання статусу інваліда та подальшого зняття цих осіб з військового обліку у зв`язку із непридатністю до військової служби, перешкоджаючи тим самим законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період.

Зокрема, з метою реалізації злочинного задуму, ОСОБА_7 , розуміючи, що для надання вигляду законності виданим довідкам до акту огляду МСЕК потрібна первинна медична документація, історії хвороби, медичні виписки, результати аналізів та обстежень, залучив до даної протиправної діяльності колишнього працівника КНП «Вашківецький ЦПМСД» ОСОБА_8 , який розробив та координував схему підробки документів для оформлення фіктивної інвалідності, підшуковував клієнтів, залучав лікарів до виготовлення та передачі підроблених медичних документів до МСЕК № 2, особисто супроводжував клієнтів під час проходження комісії, надавав їм вказівки та сприяв ухваленню позитивних рішень, отримував рішення МСЕК та передавав їх клієнта.

Також до вказаного протиправного механізму входила громадянка ОСОБА_9 , яка знаходила осіб, зацікавлених в оформленні фіктивної інвалідності, домовлялася про виготовлення підроблених медичних документів, особисто супроводжувала осіб до МСЕК для їх реєстрації, а також взаємодіяла з ОСОБА_8 для виготовлення підроблених первинних медичних документів та направлень на МСЕК.

Крім того, усвідомлюючи необхідність масштабування протиправної діяльності, ОСОБА_7 залучив до неї ОСОБА_11 , ОСОБА_10 та ОСОБА_5 , які являлись посередниками та підшуковували клієнтів, які виявили бажання оформити фіктивну інвалідність для ухилення від мобілізації в період дії воєнного стану в Україні.

У свою чергу, ОСОБА_11 та ОСОБА_10 залучили до протиправної діяльності громадянина ОСОБА_12 , який займався виготовленням за допомогою комп`ютерних програм різного роду підроблених медичних документів (виписок, епікризів, результатів обстежень, направлень), печаток для подання до МСЕК, які надавав ОСОБА_11 та ОСОБА_10 для подальшої передачі іншим співучасникам.

10.09.2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 КК України.

Під час досудового розслідування, встановлено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів у цьому ж кримінальному провадженні, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Просить суд застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з підстав викладених в ньому.

Підозрюваний та захисник в судовому засіданні просили відмовити у задоволенні клопотання, обрати запобіжний захід не пов`язний з триманням під вартою.

Заслухавши доводи прокурора, пояснення підозрюваного, думку захисника, дослідивши матеріали додані до клопотання, приходжу до наступних висновків.

Встановлено, що 08.08.2025 до ЄРДР внесено відомості № 0002395 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 та ч. 3 ст. 332 КК України.

10.09.2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 та ч. 3 ст. 332 КК України.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжких кримінальних правопорушень, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до дев`яти років.

Відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжних заходів є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, зокрема: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно ст. 183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Метою і підставою тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа, незаконно впливати на потерпілих та свідків або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

Відповідно до п.3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Так, з матеріалів провадження, наданих слідчому судді, які обґрунтовують клопотання, вбачається, що зазначені у клопотанні обставини підозри ОСОБА_5 можуть мати місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних та певними доказами, а саме: повідомленнями (рапортами) працівників УСБУ в Чернівецькій області та ДВБ НПУ; протоколами за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій, а саме: зняття інформації з електронних комунікаційних мереж, аудіо-, відеоконтролю стосовно ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_11 , ОСОБА_10 , ОСОБА_5 , ОСОБА_12 , за результатами яких встановлені факти систематичного спілкування вищевказаних осіб щодо оформлення фіктивних інвалідностей на підставі підроблених медичних документів, передачі підроблених первинних медичних документів та особистих даних т.зв. «клієнтів», які звернулися за незаконними послугами, обговорення вартості за оформлення фіктивних інвалідностей, передачі грошових коштів, наявність стійкого зв`язку між вказаними особами, поінформованість всіх учасників групи про єдиний план вчинення злочинів, пов`язаних із незаконним оформленням фіктивної інвалідності військовозобов`язаним громадянам України в умовах воєнного стану; висновками експертів за результатами проведення судових комп`ютерно-технічних експертиз мобільних телефонів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_9 та ОСОБА_15 , якими встановлено систематичного спілкування вищевказаних осіб щодо оформлення фіктивних інвалідностей на підставі підроблених медичних документів, фотозображення підроблених медичних документів, які стали підставами для оформлення інвалідностей, наявність інформації про тривалі та стабільні зв`язки між ними, узгодженість і системність їх діяльності, пов`язаної із незаконним оформленням інвалідності військовозобов`язаним громадянам України в умовах воєнного стану; протоколами огляду додатків до висновків експерта за результатами проведення комп`ютерно-технічних експертиз мобільних телефонів, комп`ютерної техніки учасників злочинної організації ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_9 та ОСОБА_15 , в яких виявлено фотознімки медичних документів та листування щодо незаконного оформлення фіктивної інвалідності, електронні файли підроблених медичних документів (направлення, виписки, результати обстежень), підписів та печаток лікарів, а також кутових штампів та печаток медичних установ; чорнових записів, в яких містяться відомості щодо обліку осіб, документи щодо яких подано до МСЕК для незаконного оформлення інвалідності; протоколом огляду комп`ютера ОСОБА_12 , на якому виявлено підроблені медичні документи (направлення, виписки, результати обстежень), які стали підставами для оформлення фіктивних інвалідностей. оригіналами медико-експертних справ військовозобов`язаних громадян, в яких містяться підроблені направлення на проходження МСЕК, підроблені первинні медичні документи, зокрема з явними ознаками цього, у тому числі без наявності реєстраційних реквізитів, з підписами осіб, які не являються головами або членами ЛКК медичних закладів, з печатками інших закладів, ніж тих, від імені яких нібито видано документ; відповідями закладів охорони здоров`я Чернівецької області, якими підтверджуються факт підробки первинних медичних документів та направлень на МСЕК, які слугували підставою для незаконного оформлення фіктивної інвалідності; іншими доказами.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив, що причетність ОСОБА_5 до вчинення злочину, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Також вважаю, що прокурором в судовому засіданні доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів передбачених ч.1 ст.176 КПК України не може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам передбаченим ст. 177 КПК України, а тому ОСОБА_5 слід застосувати міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при цьому враховую те, що він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, а тому може незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Стосовно ризиків, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, то вони обмежуються лише загальними припущеннями без посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини.

Задовольняючи клопотання про обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує обставини кримінального провадження, роль ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, а також те, що останній на момент отримання повідомлення про підозри перебував за межами території України, після чого повернувся та добробвільно з`явився до органу досудового розслідування, що свідчить про відсутність умислу на переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Крім цього, підозрюваний є інвалідом третьої групи, з початку повномасштабної війни активно співпрацював з благодійними організаціями та надавав волонтерську допомогу, під час здійснення якої потрапив під обстріли та отримав поранення, має ряд нагород та відзнак за вагомий внесок у боротьбі за незалежність та територіальну цілісність України, а тому вважаю за можливе визначити підозрюваному ОСОБА_5 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.

Відповідно до ч.4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Частиною п`ятою ст. 182 КПК України передбачено, що розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, Конституційний суд посилався на своє рішення у справі Поліція проти ОСОБА_16 від 25 жовтня 2013 року, в якому він визнав, що повинна бути пропорційність між сумою, яку заявник повинен внести для його звільнення під заставу та його фінансовими можливостями. Розмір застави не повинен бути занадто високим і повинен забезпечити присутність обвинуваченого на різних етапах кримінального провадження (рішення Суду в Mонгурас проти Іспанії ([ВП], №. 12050/04, § 79, ЄСПЛ 2010), рішення Конституційного Суду з справі Сальваторе Гаучі проти Генерального прокурора від 31 липня 1998 року) Крім того, в даних рішеннях було визнано, що під час встановлення суми, яка повинна бути внесена як гарантія суд також повинен розглянути інші обставини, такі як серйозність правопорушення та небезпеку для суспільства.

Гарантія, передбачена статтею 5 Конвенції, покликана забезпечити не відшкодування будь-якої шкоди, завданої внаслідок передбачуваного злочину, а лише присутність обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави має встановлюватися головним чином з огляду на особу обвинуваченого, належне йому майно та його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на ступінь впевненості, що можлива перспектива втрати застави або вжиття заходів проти поручителів у випадку його неявки у судове засідання буде достатнім стримуючий фактором, щоб позбавити його бажання втекти (див. рішення у справі «Гафа проти Мальти» (Gafа v. Malta), заява № 54335/14, пункт 70, від 22 травня 2018 року). Оскільки відповідне питання є основоположним правом на свободу, гарантованим статтею 5 Конвенції, органи державної влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так і для вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою. Тяжкість обвинувачень, пред`явлених обвинуваченому, не може бути вирішальним фактором для виправдання розміру застави (див. рішення у справі «Хрістова проти Болгарії» (Hristova v. Bulgaria), заява № 60859/00, пункт 111, від 07 грудня 2006 року).

Визначаючи розмір застави, відповідно до абзацу другого ч. 5 ст. 182 КПК України, суд бере до уваги обставини кримінального правопорушення в якому підозрюється ОСОБА_5 , його матеріальний та сімейний стан, вважаю за необхідне визначити підозрюваному заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Вказаний розмір застави, на думку суду, буде достатнім та необхідним для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків та є помірним для нього, не порушує його права та інших осіб, є справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні.

Крім цього, застосовуючи до підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, вважаю за необхідне відповідно до ст.194 ч.5 КПК України покласти на нього ряд обов`язків.

Відповідно до ч.1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.176-178, 183, 193-194, 197, 199, 309, 370-371 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Чернівецький слідчий ізолятор» терміном до 10 листопада 2025 року, в межах строку досудового розслідування.

Одночасно для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб тобто 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок:

Одержувач коштів: ТУ ДСА України в Чернівецькій області

Код

Банк: Держказначейська служба України, м. Київ

Код банку отримувача: 37567646

Рахунок: UA0008745.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- не відлучатися за межі Чернівецької області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 10 листопада 2025 року.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному в ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державної установи «Чернівецький слідчий ізолятор».

Після отримання та перевірки протягом не більше одного робочого дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної установи «Чернівецький слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та слідчого суддю Шевченківського районного суду м. Чернівці.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлений 19.09.2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1