Провадження № 1-кс/643/7235/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.12.2025 слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду у м. Харкові клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000534 від 18.04.2023,

ВСТАНОВИВ:

22.12.2025 до Салтівського районного суду міста Харкова засобами поштового зв`язку надійшло зазначене клопотання.

З клопотання та доданих до нього матеріалів слідує, що Слідчим відділом Управління Служби безпеки України в Харківській області, за процесуального керівництва Харківської обласної прокуратури, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001236 від 18.12.2025 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 258, ч. 1 ст. 263 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що в період часу не пізніше 17.12.2025 група осіб організувала підготовку до вчинення терористичного акту за адресою: м. Харків, вул. Заливна, 8-А, за допомогою вибухового пристрою, закладеного в транспортний засіб марки "Daewoo Lanos", д.н.з " НОМЕР_1 ".

Так, вищевказана група осіб, перебуваючи у м. Київ, не пізніше 17.12.2025 спорядила вищевказаний транспортний засіб марки "Daewoo Lanos", д.н.з " НОМЕР_1 " саморобним-вибуховим пристроєм з дистанційною активацією, після чого 17.12.2025 перевезла його до житлового будинку поблизу адреси: АДРЕСА_1 , для його подальшого підриву з метою порушення громадської безпеки та залякування населення.

Досудовим розслідуванням встановлено, що громадянин України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запропонував ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зустрітися з ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з ціллю обговорення планів щодо перегону вищевказаного транспортного засобу з м. Києва до м. Харкова, з метою подальшого вчинення вибуху.

В подальшому, ОСОБА_6 передав транспортний засіб марки "Daewoo Lanos", д.н.з " НОМЕР_1 " громадянину ОСОБА_5 , який прибув на ньому до м. Харкова, а саме до під`їзду №2 буд. №8-А по вул. Заливній, для здійснення подальшого вибуху шляхом дистанційної активації СВП.

Згідно з матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_4 фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , де використовує засоби зв`язку, інші технічні засоби, чорнові записи, а також інші предмети, документи, що пов`язані з вищевказаною протиправною діяльністю.

Враховуючи вищевикладене, 19.12.2025 у період часу з 06 год. 55 хв. по 08 год. 27 хв. слідчим, на підставі ч. 3 ст. 233 КПК України, до постановлення ухвали слідчого судді у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей, запобіганням безпосередній загрозі їхньому здоров`ю, статевій свободі чи особистій безпеці або з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 112, 115-119, 121, 122, 124, 127, 129, 135, 136, 146, 147, 149, 152-156-1, 258, 258-1, 259 КК України, або у разі необхідності невідкладного вилучення чи збереження доказів, що стосуються таких злочинів, проведено обшук у вказаній квартирі, за результатом чого виявлено та вилучено речі та предмети, належні ОСОБА_4 , а саме:

1) мобільний телефон марки "Iphone X" у корпусі чорного кольору, S/N: НОМЕР_2 ;

2) мобільний телефон марки "Iphone", з IMEI: НОМЕР_3 ;

3) мобільний телефон марки "Iphone 11 Pro", S/N: НОМЕР_4 ;

4) коробка від стартового пакету з номером НОМЕР_5 , без сім-картки.

19.12.2025 виявлені та вилучені предмети та речі визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Вилучені предмети є речовими доказами, бо є знаряддям злочину, та зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, і необхідні для призначення і проведення відповідних судових експертиз.

Виявлені та вилучені предмети в ході проведених слідчих/процесуальних діях визнано речовими доказами в рамках даного кримінального провадження.

Зважаючи на викладене, на час досудового розслідування та судового провадження на вказані предмети та документи доцільно накласти арешт з метою збереження речових доказів та недопущення його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі.

Прокурор у судове засідання не з`явилися, подав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Власник майна у судове засідання не з`явився, повідомлялися належним чином, жодних заяв та/або клопотань не подавав.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України їх неприбуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно із ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього документи, а також заперечення, встановив таке.

Слідчим відділом Управління Служби безпеки України в Харківській області, за процесуального керівництва Харківської обласної прокуратури, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001236 від 18.12.2025 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 258, ч. 1 ст. 263 КК України.

19.12.2025 у період часу з 06 год. 55 хв. по 08 год. 27 хв. слідчим, на підставі ч. 3 ст. 233 КПК України, до постановлення ухвали слідчого судді у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей, запобіганням безпосередній загрозі їхньому здоров`ю, статевій свободі чи особистій безпеці або з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 112, 115-119, 121, 122, 124, 127, 129, 135, 136, 146, 147, 149, 152-156-1, 258, 258-1, 259 КК України, або у разі необхідності невідкладного вилучення чи збереження доказів, що стосуються таких злочинів, проведено обшук у вказаній квартирі, за результатом чого виявлено та вилучено речі та предмети, належні ОСОБА_4 , а саме:

1) мобільний телефон марки "Iphone X" у корпусі чорного кольору, S/N: НОМЕР_2 ;

2) мобільний телефон марки "Iphone", з IMEI: НОМЕР_3 ;

3) мобільний телефон марки "Iphone 11 Pro", S/N: НОМЕР_4 ;

4) коробка від стартового пакету з номером НОМЕР_5 , без сім-картки.

19.12.2025 постановою слідчого вказані предмети та речі визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням. Вказані обставини стороною обвинувачення доведені.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Абзацом другим ч. 1 ст. 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Дане клопотання було подано 19.12.2025, тобто з дотриманням прокурором вимог ч. 5 ст. 171 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази слідчий суддя доходить висновку про необхідність накладення арешту на вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилучене майно зберегло у собі сліди вчиненого кримінального правопорушення чи інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема огляду вилученого майна та проведення відповідних судових експертиз, тощо.

Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження може у подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати цих речових доказів, що унеможливить встановленню істини по справі. Арешт майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативних наслідків арешту майна судом не встановлено.

Натомість, відмова у задоволенні клопотання про арешт майна може потягнути його безповоротну втрату.

Відтак, всі обставини проаналізовані та досліджені в сукупності, свідчать про можливість і необхідність накладення арешту на майно у цьому кримінальному провадженні з точки зору наявності передбачених законом підстав.

Керуючись ст. 98, 131, 132, 170 173 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні №0001236 від 18.12.2025 на речі, належні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які виявлено та вилучено в ході проведення обшуку за місцем фактичного проживання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_2 , а саме:

1) мобільний телефон марки "Iphone X" у корпусі чорного кольору, S/N: НОМЕР_2 ;

2) мобільний телефон марки "Iphone", з IMEI: НОМЕР_3 ;

3) мобільний телефон марки "Iphone 11 Pro", S/N: НОМЕР_4 ;

4) коробка від стартового пакету з номером НОМЕР_5 , без сім-картки.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_7