Єдиний унікальний номер судової справи 462/7591/25
Номер провадження 1-кс/462/1720/25
УХВАЛА

про вирішення заявленого самовідводу слідчого судді

09 жовтня 2025 року Залізничний районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові письмову заяву слідчого судді Залізничного районного суду м. Львова ОСОБА_3 про самовідвід від розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, поданого у межах кримінального провадження № 0001008 від 28.09.2025 року (єдиний унікальний номер судової справи 462/7591/25, номер провадження 1-кс/462/1679/25),

встановив:

І. Рух справи.

Слідчий відділу розслідувань злочинів у сфері транспорту слідчого відділу Львівського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 , 01.10.2025 року (вх. № 21844) за погодженням прокурора Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_5 звернувся у Залізничний районний суд м. Львова із письмовим клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання щодо підозрюваного ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 Кримінального кодексу України (далі КК України).

Протоколом автоматизованого визначення слідчого судді від 01.10.2025 року для розгляду зазначеного клопотання визначено слідчого суддю ОСОБА_3

01.10.2025 року (вх. № 21882, 21899) від помічника судді та секретаря судового засідання на ім`я керівника апарату Залізничного районного суду м. Львова надійшли доповідні записки (з інформацією про перебування судді ОСОБА_3 у нарадчій кімнаті, орієнтовна дата проголошення вироку у справі 03.10.2025 року о 14 год. 30 хв., та відповідним проханням передачі вказаної справи для повторного автоматизованого розподілу).

01.10.2025 року (№ 2/2025) керівником апарату Залізничного районного суду м. Львова надано письмову відповідь на доповідні записки (про відсутність підстав для проведення повторного автоматичного визначення слідчого судді у справі про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання).

Доповідною запискою помічника судді та секретаря судового засідання на ім`я керівника апарату Залізничного районного суду м. Львова повідомлено про зміну орієнтовної дати проголошення вироку з 03.10.2025 року на 06.10.2025 року.

03.10.2025 року (№ 6/321/25) керівником апарату Залізничного районного суду м. Львова надано відповідь на доповідні записки (про необхідність помічнику та секретарю судового засідання повідомити органи досудового розслідування про обставини, які склалися).

Довідкою від 03.10.2025 року секретарем судового засідання повідомлено прокурора про перебування судді ОСОБА_3 у нарадчій кімнаті, орієнтовна дата засідання по справі № 462/7591/25 (провадження 1-кс/462/1679/25) 07.10.2025 року, після виходу судді із нарадчої кімнати.

ІІ. Щодо заяви про самовідвід та її доводів.

07.10.2025 року (вх. № 22372) слідчий суддя Залізничного районного суду м. Львова ОСОБА_3 заявила самовідвід від розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання щодо підозрюваного ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Заява обґрунтована, зокрема тим, що їй, як слідчому судді, розподілено для розгляду матеріали справи 1-кс/462/1679/25 (єдиний унікальний номер судової справи 462/7591/25) клопотання слідчого відділу розслідувань злочинів у сфері транспорту слідчого відділу Львівського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 , погоджене із прокурором Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0001008 від 28.09.2025 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов?язання відносно ОСОБА_6 .

Зокрема вказано, що зазначена справа була розподілена слідчому судді ОСОБА_3 01.10.2025 року о 11 год. 42 хв. під час її перебування у нарадчій кімнаті для ухвалення вироку у кримінальному провадженні № 0000101 від 11.04.2024 року про обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 408, ч. 2 ст. 111 КК України. У нарадчій кімнаті суддя перебувала з 01.10.2025 року по 06.10.2025 року.

З огляду на наведене, зазначено, що відповідно до п. 5.8 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду, затвердженої рішенням зборів суддів Залізничного районного суду м. Львова від 01.05.2025 року, у разі неможливості участі первісно визначеного слідчого судді у розгляді справи з підстав, зазначених у п. 3.3 даного Положення, з метою збереження єдиного унікального номеру справи, матеріали справи розподіляються на первісно визначеного слідчого суддю з подальшим перерозподілом справи та визначенням нового слідчого судді в автоматизованому режимі, без винесення розпорядження керівника апарату суду про здійснення перерозподілу справи. Згідно з п. 3.3 даного Положення, не розподіляються щодо конкретного судді судові справи, що надійшли:

- за один робочий день до початку відпустки, якщо її тривалість становить менше 14 календарних днів (за наявності наказу голови суду);

- за три робочих дні до початку відпустки, якщо її тривалість становить не менше чотирнадцяти календарних днів (за наявності наказу голови суду);

- у період відпустки судді;

- за один робочий день до відрядження та в дні перебування судді у відрядженні;

- під час тимчасової непрацездатності судді;

- у дні перебування судді на навчанні, підвищенні кваліфікації, для участі у семінарських заняттях, діяльності органів суддівського самоврядування, Вищої ради правосуддя тощо без відбуття у відрядження (за наявності наказу голови суду);

- в інших передбачених законом випадках, у яких суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ.

Тому, у зв?язку із перебуванням у нарадчій кімнаті слідчий суддя ОСОБА_3 не могла брати участь у розгляді судових справ, що надійшли у цей час, з огляду на вказане нею заявлено самовідвід.

ІІІ. Позиція учасників судового розгляду, які беруть участь у справі.

Слідчий суддя ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомленою про день, час та місце розгляду заяви про самовідвід у судове засідання не з`явилася, не скористалася правом надати пояснення з приводу самовідводу, передбаченим ч. 3 ст. 81 КПК України, що не є перешкодою для розгляду заяви.

З урахуванням положень ст. 81 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України), судом визнано можливим проводити розгляд письмової заяви про самовідвід за відсутності слідчого судді ОСОБА_3 , заяв, клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.

Так, згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося.

ІV. Позиція суду.

Суд розглянувши письмову заяву слідчого судді Залізничного районного суду м. Львова ОСОБА_3 про самовідвід від розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, поданого у межах кримінального провадження № 0001008 від 28.09.2025 року (єдиний унікальний номер судової справи 462/7591/25, номер провадження 1-кс/462/1679/25), оглянувши матеріали письмового клопотання про обрання запобіжного заходу, всебічно перевіривши обставини, на яких ґрунтується заявлений самовідвід у відповідності з нормами права, встановив наступні обставини та дійшов наступних висновків.

V. Застосоване судом законодавство при розгляді заяви.

Пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) у п. 66 рішення у справі «Бочан проти України» від 03.05.2007 року (заява № 7577/02) зазначив, що «безсторонність, у сенсі п. 1 ст. 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі».

Аналогічна правова позиція закріплена також і у п. 49, 52 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 року (заява № 33949/02), п. 28 рішення ЄСПЛ у справі «Газета «Україна-центр» проти України» від 15.07.2010 року (заява № 16695/04).

Також у п. 105 рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» від 09.01.2013 року (заява № 21722/11) суд дійшов висновку про те, що: «між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності».

Згідно ст. 15 Кодексу суддівської етики неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Відповідно до п. 1.1 Бангалорських принципів поведінки судді, суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від будь-якого стороннього впливу, спонукань, тисків, погроз або втручання, прямого чи опосередкованого, здійснюваного з будь-якої сторони та маючого на меті будь-які цілі.

Згідно ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий судовий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Згідно приписів ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 7 КПК України найголовнішою засадою кримінального провадження є верховенство права.

Частиною 1 та 2 ст. 8 КПК України визначено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ч. 2 ст. 35 КПК України матеріали кримінального провадження, скарги, заяви, клопотання та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, у порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі та/або її окремих підсистемах (модулях), яка здійснюється працівниками апарату відповідного суду в день надходження таких матеріалів. До Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремих підсистем (модулів) в обов`язковому порядку вносяться: 1) дата надходження матеріалів, скарги, клопотання, заяви або іншого процесуального документа та їх суть; 2) прізвище, ім`я та по батькові особи, стосовно якої подані документи; 3) прізвище, ім`я та по батькові (найменування) особи (органу), від якої (якого) надійшли документи; 4) прізвище, ім`я та по батькові працівника апарату суду, який здійснив реєстрацію; 5) інформація про рух судових документів; 6) дані про суддю, який здійснював судове провадження; 7) інші дані, передбачені Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до ч. 3 ст. 35 КПК України визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою та/або її окремою підсистемою (модулем) під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження на кожного суддю, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремої підсистеми (модуля), крім випадків, установлених законом.

Так, згідно ч. 2 ст. 344 КПК України питання про відвід вирішується судом відповідно до вимог ст. 75-81 КПК України.

Стаття 75 КПК України містить вичерпний перелік обставин, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні, зокрема:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Недопустимість повторної участі судді в кримінальному провадженні передбачена у ст. 76 КК України.

Відповідно до ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених ст. 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому ч. 3 ст. 35 цього Кодексу.

Слід окремо зазначити, що розгляд суддею заяви про відвід має на меті встановлення обставин, які б свідчили про неможливість учасника процесу, якому заявлено відвід, приймати участь та реалізувати права та обов`язки, встановленні процесуальним законодавством, проте не пов`язується із розглядом справи по суті.

При розгляді заяви про відвід суддя не вивчає матеріали кримінального провадження, а лише встановлює наявність чи відсутність обставин, що унеможливлюють подальшу участь особи, якій заявлено відвід, в певному процесі.

VІ. Мотиви, з яких виходить суд при розгляді заяви.

Статтею 15 Кодексу суддівської етики, визначено, що суддя заявляє самовідвід у випадках, передбачених процесуальним законом. У разі виникнення сумнівів у судді щодо його неупередженості у результаті розгляду справи суддя має право заявити самовідвід. Суддя не повинен зловживати правом на самовідвід.

Статтею 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» встановлено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом. Суддя розглядає справи, одержані згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. На розподіл судових справ між суддями не може впливати бажання судді чи будь-яких інших осіб.

Суд враховує, що відповідно до протоколу автоматизованого визначення слідчого судді Залізничного районного суду м. Львова від 01.10.2025 року для розгляду зазначеного клопотання визначено слідчого суддю ОСОБА_3 .

Орієнтовна дата судового засідання по вказаному клопотанні, з урахуванням перебування судді ОСОБА_3 у нарадчій кімнаті визначена 07.10.2025 року, про що було повідомлено прокурора у справі, що стверджується повідомленням (супровідним листом) від 03.10.2025 року.

Так, 07.10.2025 року слідчим суддею ОСОБА_3 було заявлено самовідвід.

У даному випадку, обґрунтовуючи заяву про самовідвід слідчим суддею ОСОБА_3 вказано про порушення Засад використання автоматизованої системи документообігу суду затверджених рішенням зборів суддів Залізничного районного суду м. Львова від 01.05.2025 року, зокрема п. 3.3 та п. 5.8.

Суд враховує, що відповідно до п. 3.1. Засад використання автоматизованої системи документообігу суду затверджених рішенням зборів суддів Залізничного районного суду м. Львова від 01.05.2025 року (далі Засади), реєстрація та розподіл судових справ здійснюється в суді в день їх надходження, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату Залізничного районного суду м. Львова, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Пунктом 3.3. Засад не розподіляються щодо конкретного судді судові справи, що надійшли:

- за один робочий день до початку відпустки, якщо її тривалість становить менше 14 календарних днів (за наявності наказу голови суду);

- за три робочих дні до початку відпустки, якщо її тривалість становить не менше чотирнадцяти календарних днів (за наявності наказу голови суду);

- у період відпустки судді;

- за один робочий день до відрядження та в дні перебування судді у відрядженні;

- під час тимчасової непрацездатності судді;

- у дні перебування судді на навчанні, підвищенні кваліфікації, для участі у семінарських заняттях, діяльності органів суддівського самоврядування, Вищої ради правосуддя тощо без відбуття у відрядження (за наявності наказу голови суду);

- в інших передбачених законом випадках, у яких суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ.

Пунктом 5.8. Засад стверджується, що при здійсненні автоматичного розподілу судових справ враховуються наступні принципи, що впливають на розподіл:

- клопотання сторони кримінального провадження щодо застосування заходів забезпечення кримінального провадження та заяви сторони кримінального провадження, пов`язані з застосуванням таких заходів, які відповідно до процесуального законодавства підлягають реєстрації та розгляду невідкладно, розподіляються в провадження суддів у святкові, вихідні дні у період часу з 09.00 год. до 17.00 год., відповідно до графіку чергування, який встановлюється наказом голови суду або особою, яка виконує його обов`язки.

- усі клопотання, заяви слідчого, прокурора, захисника, потерпілого, за індексом 1-кс, які надійшли вперше до суду, реєструються в порядку автоматизованого розподілу;

- усі подальші заяви, клопотання за однаковим номером ЄРДР розподіляються первісно визначеному слідчому судді як раніше визначеному.

У разі неможливості участі первісно визначеного слідчого судді у розгляді справи з підстав, зазначених у п. 3.3 даного Положення, з метою збереження єдиного унікального номеру справи, матеріали справи розподіляються на первісно визначеного слідчого суддю з подальшим перерозподілом справи та визначенням нового слідчого судді в автоматизованому режимі, без винесення розпорядження керівника апарату суду про здійснення перерозподілу справи.

Усі подальші заяви, клопотання, скарги за однаковим номером ЄРДР, на час відсутності первісно визначеного слідчого судді, передаються вищевказаному новому слідчому судді без проведення автоматизованого розподілу.

Щодо повторного автоматизованого розподілу судових справ між суддями, суд приймає до уваги п. 6.3. Засад, із змісту якого вбачається, що винятково, у разі коли слідчий суддя у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю не може продовжувати розгляд проваджень за клопотаннями органів досудового розслідування про застосування/продовження запобіжних заходів та обшуку, що залишилися невирішеними на момент настання зазначеної вище обставини, передаються невідкладно для повторного автоматизованого розподілу.

Отже вказаними Засадами не передбачено можливості розподілу судових справ, які надійшли під час перебування судді у нарадчій кімнаті, у тому числі на підставі службового листа (доповідної записки) помічника слідчого судді, судді-доповідача чи секретаря судового засідання за відповідною резолюцією керівника апарату суду.

Тому, будь-яких ознак порушення порядку авторозподілу справи (клопотання) під час розгляду заяви слідчого судді про самовідвід суддею встановлено не було.

Так, враховуючи, що виняткових обставин, передбачених Засадами щодо тимчасової непрацездатності слідчого судді судом не встановлено, підстави невідкладної передачі клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання для повторного автоматизованого розподілу відсутні, оскільки на час надходження вказаного клопотання суддя ОСОБА_3 була включена у табель обліку робочого часу, як працююча.

VІІ. Висновки суду.

Суд зазначає, що заявлений самовідвід не містить належних та підтверджених даних, які б свідчили про наявність таких підстав для відводу, які передбачені зазначеними вище нормами КПК України.

Наведені ж у письмовій заяві про самовідвід слідчого судді факти не є обставинами, які у розумінні ст. 75 КПК України, виключають участь слідчого судді ОСОБА_3 у кримінальному провадженні і не свідчать про те, що нею проявлено несправедливість чи упередженість.

Судом не встановлено обставин, які можуть викликати сумніви в неупередженості слідчого судді ОСОБА_3 при розгляді поданого клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, у тому числі щодо безсторонності слідчого судді та її об`єктивності.

Таким чином, враховуючи, що передача письмового клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання щодо підозрюваного ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України слідчому судді Залізничного районного суду м. Львова ОСОБА_3 була здійснена у відповідності до Засад, відсутні підстави констатувати порушення порядку такої передачі, визначеної ст. 35 КПК України, та, відповідно, підстави для задоволення заяви про самовідвід відсутні.

На підставі наведеного та керуючись ст. 33, 35, 75-76, 80, 81, 369-372, 376 КПК України, суд -

постановив:

1. У задоволенні письмової заяви слідчого судді Залізничного районного суду м. Львова ОСОБА_3 про самовідвід від розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, поданого у межах кримінального провадження № 0001008 від 28.09.2025 року (єдиний унікальний номер судової справи 462/7591/25, номер провадження 1-кс/462/1679/25) відмовити.

2. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя/підпис/

Згідно з оригіналом.

Суддя: ОСОБА_1