Справа № 296/743/26
УХВАЛА

Іменем України

26 січня 2026 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Житомирі клопотання старшого слідчого СВ Житомирського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 , поданого в межах кримінального провадження №0000071 про арешт майна

В С Т А Н О В И В :

Слідчий за погодженням прокурора звернувся до суду із вказаним клопотанням в обґрунтування якого зазначив, що слідчим відділом Житомирського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції в Житомирський області здійснюється досудове розслідування матеріалів кримінального провадження, відомості про яке внесено 11.01.2026 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000071, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 11.01.2026, близько 16 години 43 хвилин, під час поверхневої перевірки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено згортки з невідомою речовиною, ззовні схожою на наркотичну (ЄО № 770).

В ході ОМП 22.01.2026 за координатами 50.233405-28.704243 в м. Житомирі, вул. І. Гонти, 20 було вилучено зіп-пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору та упаковано до спецпакету CRI-1099094. Крім цього, в ході ОМП 22.01.2026 за координатами 50.264262-28.692472 в м. Житомирі, провул. Крилова, 14 було вилучено зіп-пакет з кристалічною речовиною білого кольору та упаковано до спецпакету CRI-1099095.

Вказані зіп-пакети визнано речовими доказами.

Слідчий клопотання підтримав та просив задовольнити з підстав викладених в ньому.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя враховує наступне.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його пошкодження, знищення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 5 ст. 170 КПК України зазначено, що у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно до частини 10 ст. 170 КПК України: арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Виходячи з змісту вимог ч. 3 ст. 132 КПК України, доведення необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження покладено на слідчого, прокурора.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України (ч.1 ст. 26 КПК України).

Беручи до уваги викладене, обставини кримінального провадження, мету, підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, враховуючи, а також з метою встановлення істини у кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання.

Керуючись статтями 98, 170-172, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на зіп-пакет з кристалічною речовиною білого кольору та упаковано до спецпакету CRI-1099095, зіп-пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору та упаковано до спецпакету CRI-1099094 належні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 з метою запобігання приховування, пошкодження, псування, знищення, відчуження речових доказів, тобто забезпечення їх збереження в межах кримінального провадження за №0000071, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 307 КК України, без можливості володільця та інших осіб відчужувати, користуватися та розпоряджатися вказаним майном, таким чином накласти арешт на вказане майно.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню, проте може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання, про скасування арешту повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядатиметься слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1