Справа №: 398/374/26
провадження №: 1-кс/398/108/26
УХВАЛА

Іменем України

"27" січня 2026 р. м. Олександрія

Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора Кропивницької спеціалізованої прокуратури в сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого, погоджене прокурором, в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000126 від 25.01.2026 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Грушуватка П`ятихатського району, Дніпропетровської області, громадянина України, який має професійно-технічну освіту, військовослужбовець ВЧ НОМЕР_1 , одружений, на утриманні має малолітню дитину, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ

Слідчий за погодженням з прокурором звернулася до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 строком на 60 діб.

Клопотання обґрунтоване тим, що у провадженні СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000126 від 25.01.2026 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

ОСОБА_5 , будучи військовослужбовцем та проходячи військову службу в ВЧ- НОМЕР_1 , в порушення вимог ст. 68 Конституції України, ст.ст. 11, 13 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, ст. ст. 3, 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, маючи умисел на незаконне придбання та зберігання психотропної речовини метамфетамін, з метою збуту, в порушення вимог Закону України "Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори" №60/95-ВР від 15.02.1995 та Закону України "Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживання ними" №62/95-ВР від 15.02.1995, у невстановлений досудовим розслідуванням час в невстановленому місці, діючи умисно, за допомогою кросплатформенного месенджеру «Telegram», незаконно придбав кристалічну речовину білого кольору, яка є психотропною речовиною метамфетаміном, обіг якої обмежено, яку ОСОБА_5 , умисно незаконно зберігав з метою збуту, при собі в кишені куртки.

Під час здійснення своєї злочинної діяльності, ОСОБА_5 , діючи з умислом, направленим на незаконний збут наявної у нього психотропної речовини, 25.01.2026 року близько 10 години 00 хвилин точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, свідомо розуміючи, що операції з психотропними речовинами та наркотичними засобами є незаконними та кримінально караними прибув з міста П`ятихатки Дніпропетровської області до міста Олександрія Кіровоградської області, при цьому у раніше обумовленому через месенджер «Telegram» місці, забрав психотропну речовину метамфетамін, яка знаходилася у 7 згортках, обгорнутих клейкою стрічкою червоного та зеленого кольорів, щоб дистанційно передати споживачам наркозалежним особам.

В подальшому, 25.01.2026 в період часу з 14 год. 41 хв. до 15 год. 25 хв., за адресою: Кіровоградська область, місто Олександрія, напроти будинку № 4 по вулиці Єфремова, міста Олександрії Кіровоградської області за географічними координатами 48.683665,33.136671, під час проведення огляду місця події у ОСОБА_5 в кишені куртки, було виявлено та вилучено 7 згортків, в середині яких знаходились 34 пакети на зіп-застібці, з кристалічною речовиною білого кольору всередині, яка є психотропною речовиною метамфетаміном, обіг якої обмежено, яку останній незаконно придбав та зберігав, з метою збуту.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , органом досудового розслідування підозрюється у незаконному придбанні, зберіганні психотропної речовини, з метою збуту, тобто кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 1 ст. 307 КК України.

Підставою застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є те, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, а також наявність ризиків, котрі дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків у кримінальному упровадженні та продовжити вчиняти нові кримінальні правопорушення аналогічного характеру.

На підставі ч. 5 ст. 27 КПК України забезпечується повне фіксування судового засідання та процесуальних дій за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити та обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки встановлена наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Підозрюваний у судовому засіданні зазначив, що підтверджує обставини викладені у підозрі за ч. 1 ст. 307 КК України, вважає, що відсутні підстави для застосування запобіжного заходу, оскільки він свою вину у вчиненні кримінального правопорушення визнає, не має наміру переховуватися від органів досудового розслідування та суду або незаконно впливати на свідків, кримінальне правопорушення вчинив вперше, за можливості просив суд застосувати відносно нього домашній арешт за місцем постійного проживання, зазначив, що сім`я потребує його підтримки.

Захисник у судовому засіданні просив застосувати більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби, оскільки підозрюваний не має наміру переховуватися від органів досудового розслідування та суду, є учасником бойових дій, був поранений в бою, має сім`ю та постійне місце проживання.

Вислухавши думку прокурора, підозрюваного та захисника, перевіривши додані до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000126 свідчить про те, що повідомлення про вчинення кримінального правопорушення було внесено 25.01.2026 року до ЄРДР з правовою кваліфікацією за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Постановою слідчого від 26.01.2026 року у кримінальному провадженні № 0000126 змінено кваліфікацію з ч. 2 ст. 307 КК України на ч. 1 ст. 307 КК України, як помилкову.

25.01.2026 року о 15 год. 18 хв. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

26.01.2026 року старшим слідчим СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 за погодженням прокурора ОСОБА_7 ОСОБА_5 в присутності захисника повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

26.01.2026 року ОСОБА_5 та його захисник отримали від слідчого копію клопотання до суду про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення доводиться зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, визначених у п. 1-5 ч. 1 вказаної статті. Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.F. проти Німеччини, 27.11.1997 р., § 57).

Відповідно до п. 219 рішення у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» («NechiporukandYonkalo v.Ukraine») від 21.04.2011, заява № 42310/04 суд повторює, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Від слідчого судді, на початковій стадії досудового розслідування, не вимагається визначати правильність кваліфікації, а також: достатність, належність, допустимість, достовірність доказів. Остаточною оцінкою доказів займається суд під час судового провадження. Для вирішення цього клопотання достатньо встановити наявність обґрунтованості пред`явленої підозри, що виконали слідчий з прокурором.

Розглядаючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного та обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Як зазначено в ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 згідно з ст.177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених ст.42 КПК України, а також запобігання спробам переховатися від органів досудового розслідування або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчиняти нові кримінальні правопорушення.

Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , згідно ст.177 КПК України, є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, який в силу ст.12 КК України, є тяжким злочином, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі, а також наявність ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховатися від органів досудового розслідування або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, впливати на свідків, вчиняти нові кримінальні правопорушення.

Згідно зі ст. 178 КПК України, суд при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу зобов`язаний врахувати ризики неправомірної процесуальної поведінки, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого правопорушення, міцність соціальних зв`язків підозрюваного, наявність у нього родини та утриманців, його репутацію тощо.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, суд відмічає, що ризиком не можна вважати прогнозовану подію, настання якої розглядається як цілком гарантоване.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, у цьому випадку підозрюваний, може вдатися до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду, або ж створять загрозу суспільству.

Таким чином, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, суд має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи. Позитивна відповідь свідчить про реально існуючий ризик неправомірної поведінки підозрюваного.

Надаючи оцінку можливості підозрюваному переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, слідчий суддя бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що підозрюваний з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину може вдатися до відповідних дій.

На користь реального існування вказаного ризику слід віднести ті обставини, що підозрюваний обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

Слідчий суддя вважає, що небезпека переховування підозрюваного ОСОБА_5 здається явно переконливою, оскільки підозрюваний, усвідомлюючи те, що вчинив кримінальне правопорушення, яке має незворотній характер та згідно з ст.12 КК України, відноситься до категорії тяжкого злочину, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі, з метою уникнення покарання за вчинене кримінальне правопорушення, маючи можливість вільно пересуватися по території України, покинути місце фактичного проживання та реєстрації.

Підозрюваний ОСОБА_5 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки є всі підозри вважати, що він може зберігати ще особливо небезпечні наркотичні засоби, які не були в нього вилучені.

Крім того, підозрюваний, маючи можливість вільного пересування, може незаконно впливати прямо чи опосередковано на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, з метою зміни ними своїх показань та уникнення кримінальної відповідальності.

Підозрюваний може вчиняти нові кримінальні правопорушення, так як ОСОБА_5 вчинив тяжке кримінальне правопорушення у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних засобів, психотропних речовин, їх аналогів, що свідчить про зухвалість особи підозрюваного.

Суд бере до уваги, долучені до заперечень захисника медичні документи щодо отримання ОСОБА_5 бойового поранення, копії свідоцтва про народження дитини та про шлюб, однак критично ставиться до наведених обставин захисником та підозрюваним з приводу обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки, суду не надана письмова згода власника майна, про не заперечення у застосуванні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваного.

На підставі викладеного, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки стороною кримінального провадження надані докази наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.

Згідно з ч. 4 ст.182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч. 5 ст.182 КПК України застава визначається залежно від ступеня тяжкості кримінального правопорушення. Щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначено розмір застави у межах в від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Вивчивши відомості про особу підозрюваного, суд вважає, що одночасно з триманням під вартою ОСОБА_5 слід визначити заставу в порядку ч. 4 ст. 182 КПК України, встановивши достатнім розміром, у співставленні з існуючими ризиками та даними про особу обвинуваченого, грошову суму в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 66560,00 гривень, оскільки такий розмір є цілком достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, та покладенням обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 184, 194, 371, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ

Клопотання слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Кропивницької спеціалізованої прокуратури в сфері оборони Південного регіону ОСОБА_7 , в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за за № 0000126 від 25.01.2026 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити частково.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 30 (тридцять) днів.

Підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , взяти під варту в залі суду.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 , обчислювати з моменту його затримання 25.01.2026 року до 23.02.2026 року.

Визначити заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 66560,00 грн, які необхідно внести на депозитний рахунок за наступними реквізитами: Одержувач коштів: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26241445; Банк отримувача: ДКСУ м. Київ; код банку отримувача (МФО): 820172, рахунок отримувача: UA5002505, застава за підозрюваного ОСОБА_5 по кримінальному провадженню № 0000126.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:1) прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суду про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) здати на зберігання паспорт громадянина України для виїзду за кордон;

5) утриматися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що відповідно до ч. ч. 8, 9 ст. 182 КПК України у разі, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом слідчого, прокурора або суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Вручити копію ухвали учасникам судового провадження негайно після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 та прокурора Кропивницької спеціалізованої прокуратури в сфері оборони Південного регіону ОСОБА_8 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1