КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження №11-сс/824/802/2026 Суддя - доповідач - ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 січня 2026 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду, у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 10 жовтня 2025 року, -

в с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 10 жовтня 2025 року відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Як зазначено в ухвалі слідчого судді, заявник у встановленому кримінальним процесуальним законом порядку не звертався до органу досудового розслідування із заявою (повідомленням) про вчинене кримінальне правопорушення та не встановлені інші обставини, які б зумовлювали обов`язок слідчого Дарницького УП ГУНП у м. Києві внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Не погоджуючись з рішенням слідчого судді, адвокат ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на незаконність та необґрунтованість рішення суду, що постановлене з істотним порушенням норм процесуального права, просить скасувати ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 10 жовтня 2025 року та прийняти нову ухвалу, якою скаргу ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР задовольнити в повному обсязі.

Крім того, апелянт просить поновити строк на оскарження ухвали слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 10 жовтня 2025 року, мотивуючи причини пропуску тим, що фактично ухвалу було прийнято за відсутності скаржника, а оскаржувана ухвала надійшла заявнику - адвоката ОСОБА_6 лише 17 жовтня 2025 року, що підтверджується скріншотом з порталу «Дія».

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт вказує, що відповідно до Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування і органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої Наказом МВС України від 16 лютого 2018 року за №111, дзвінок, який надходить на екстрений номер «102» та фіксується у відповідному порядку, кваліфікується саме як заява про кримінальне правопорушення, що є підставою для активації ст. 214 КПК України. Отже, як вказує апелянт, реєстрація заяви ОСОБА_7 в журналі єдиного обліку за №75254 свідчить про офіційний характер звернення потерпілого до органів правопорядку із заявою про вчинення злочину.

Так, апелянт зазначає, що 06 жовтня 2025 року посадовою особою Дарницького УП повідомлено, що відомості до ЄРДР за відповідною заявою внесені не були. Мотив невнесення відомостей до ЄРДР було обґрунтовано посиланням на розгляд заяви потерпілого в порядку ЗУ «Про звернення громадян», що безумовно є порушенням діючого законодавства.

Учасники судового процесу, будучи належним чином повідомленими про день та час апеляційного розгляду, в судове засідання не з`явилися, причини неявки не повідомили, а тому враховуючи наведене та вимоги ч. 4 ст. 405 КПК України, апеляційний розгляд проведено у відсутність осіб, що не з`явились.

Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали судового провадження та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з таких підстав.

З приводу доводів клопотання про поновлення строків апеляційного оскарження, колегія суддів, враховуючи, що розгляд справи, хоч і відбувся з викликом адвоката, однак зі змістом оскаржуваної ухвали останній ознайомився після її отримання лише 17 жовтня 2025 року, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу, а з апеляційною скаргою звернувся 21.10.2025, то зважаючи на усталену практику Верховного Суду, згідно якої поважними причинами пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення за відповідним клопотанням в порядку ст. 117 КПК України, може бути необізнаність заінтересованих осіб з мотивами постановленого слідчим суддею рішення, а також те, що апеляційну скаргу було направлено в межах п`ятиденного строку після отримання копії ухвали, вважає, що строк апеляційного оскарження в даному випадку пропущений із поважних причин і підлягає поновленню.

Що стосується суті апеляційної скарги, то слід зазначити наступне.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, адвокат ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва зі скаргою на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відмовляючи у задоволенні скарги слідчий суддя виходив з того, що усна заява не може вважатись заявою (повідомленням) про кримінальне правопорушення ні в розумінні ст. 214 КПК України, ні в розумінні положень Порядку введення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, у зв`язку з чим дійшов висновку, що заявник у встановленому кримінальним процесуальним законом порядку не звертався до органу досудового розслідування із заявою (повідомленням) про вчинене кримінальне правопорушення.

Проте, з таким висновком слідчого судді, колегія суддів погодитись не може, з огляду на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Відповідно до розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяві повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08 лютого 2019 року №100, прийняття заяв (повідомлень) незалежно від місця і часу їх учинення, повноти отриманих даних, особи заявника здійснює цілодобово, безперервно та невідкладно орган (підрозділ) поліції, до якого надійшла так інформація. Заява (повідомлення), що надходить телефоном за скороченим номером екстреного виклику поліції «102», реєструється в ІКС ІПНП з автоматичним присвоєнням порядкових номерів ЄО.

У своїй скарзі адвокат ОСОБА_6 вказує, що 02.10.2025 ОСОБА_7 , в його присутності, здійснив виклик слідчо-оперативної групи за номером «102» та подав заяву про вчинення злочину щодо проникнення 01.10.2025 невстановлених осіб у приватне житло та викрадення грошових коштів та іншого майна, зазначеного в заяві. За результатами виклику «102» приїхала слідчо-оперативна група, склала протокол огляду місця події та внесла відомості до ЖЕО 75254.

Отже, зі скарги слідує, що ОСОБА_7 звертався через номер екстреного виклику поліції «102» з із заявою про вчинення кримінального правопорушення і така заява була зареєстрована в ЖЕО.

Колегія суддів зауважує, що підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину, фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Між тим, дані обставини слідчий суддя залишив поза увагою та всупереч вимогам кримінального процесуального закону, без всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин справи, в тому числіпопереднього аналізу змісту заяви (повідомлення) про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення, дійшов висновку про те, що подана через номер екстреного виклику поліції «102» заява ОСОБА_7 не може вважатись заявою (повідомленням) про кримінальне правопорушення, чим допустив неповноту судового розгляду, під час якої залишилися недослідженими обставини, з`ясування яких має істотне значення для ухвалення законного обґрунтованого та справедливого судового розгляду, що є порушенням вимог кримінального процесуального закону і, згідно ст. 409 КПК України підставою, для скасування оскаржуваної ухвали.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що ухвала слідчого судді, як така, що постановлена з істотним порушенням вимог КПК України, які перешкодили ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, підлягає скасуванню з призначенням нового розгляду у суді першої інстанції скарги адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 , а тому апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,-

постановила:

Клопотання адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 задовольнити та поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 10 жовтня 2025 року.

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 - задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду м. Києвавід 10 жовтня 2025 року, якою відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - скасувати та призначити новий розгляд в суді першої інстанції.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

СУДДІ:

__________________ ___________________ _____________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4