Провадження №1-кп/522/3216/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.11.2025 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

Головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

при розгляді у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №000086 від 09.06.2025 року, відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, неодруженого, військовослужбовця військової служби за контрактом, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 369, ч.4 ст. 408 КК України,

за участі учасників судового провадження:

прокурора - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

обвинуваченого - ОСОБА_3

суд-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 369, ч.4 ст. 408 КК України.

Прокурор звернувся до суду із клопотанням, в якому просить змінити обвинуваченому ОСОБА_3 , обраний ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 16.09.2025 року запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, та застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, з визначенням місця тримання в ДУ «Одеській слідчій ізолятор», без можливості внесення застави.

Також, у відповідності до п. 8 ст. 182 КПК України, у зв`язку із невиконанням обвинуваченим ОСОБА_3 , обов`язків, покладених на нього ухвалою суду від 16.09.2025 року, просить сплачену за останнього заставу в сумі 302 800 гривень, звернути в дохід держави та зарахувати до спеціального фонду Державного бюджету України та використовувати у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

В обґрунтування внесеного клопотання покликається на те, що 11.11.2025 року о 12 год. 00 хв., обвинувачений ОСОБА_3 в порушення покладених на нього судом обовязків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, будучи повідомлений про час та місце судового засідання, не з`явився у судове засіданн призначене у даному кримінальному провадженні та не повідомив суд про поважність причини неявки до суду. Дані обставини підтверджуються матеріалами судового провадження.

Відтак, після обрання обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу на думку прокурора здобуто докази, які підтверджують невиконання обов`язків, покладених на обвинуваченого ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 16.09.2025 року.

Крім того, прокурор зазначає, що ризики, передбачені п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, які були враховані під час застосування запобіжного заходу відносно обвинуваченого не зменшились та продовжують існувати.

З огляду на викладене прокурор вважає, що обвинуваченому ОСОБА_3 необхідно змінити діючий запобіжний захід на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`який запобіжний захід не зміг запобігти ризикам, передбаченим ч.1 ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, з підстав викладених у ньому та просив суд клопотання задовольнити.

Захисник ОСОБА_5 у задоволенні клопотання прокурора просила відмовити, так як вважає клопотання необґрунтованим. Також захисник, зазначила, що 07.11.2025 року нею через систему Електроний суд було подано заяву про відкладення судового засідання по справі, призначеного на 11.11.2025 року у зв`язку з її занятістю в інших судових засіданнях. Сам обвинувачений ОСОБА_3 жодним чином не порушивав покладені на нього судом обовязки, не з`явився до суду у зв`язку з наявністю поважних причин, так як на теперішній час перебуває у м. Києві, оскільки змінив місце свого проживання, та через відстань та відсутність транспорту не мав можливості прибути в судове засідання до Приморського районного суду м. Одеси у призначений судом час. Також, просила на теперішній час у зв`язку з відстуністю заставодавця та неможливістю повідомити останього про час та місце судового розгляду, не розглядати клопотання прокурора в частині звернення застави сплаченої за обвинуваченого ОСОБА_3 в дохід держави.

Обвинувачений ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав думку захисника.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали судової справи, суд приходить до наступного висновку.

ОСОБА_3 органом досудового розслідування обвинувачується у вчинені кримінальних правопрушень, передбачених ч. 1 ст. 369, ч.4 ст. 408 КК України.

Кримінальні правопрушення, передбачені ч.1 ст. 369, ч.4 ст. 408 КК України відносяться згідно ст. 12 КК України до нетяжких та особливо тяжких злочинів, відповідно.

20.06.2025 року слідчим суддею Пересипського районного суду м. Одеси відносно ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 01.08.2025 року, з можливістю внесення застави в розмірі 100 прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, що становить 302 800 гривень, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

В подальшому, обраний обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою був продовжений, в останнє - ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 16.09.2025 року строком на 60 днів, тобто до 14.11.2025 року. Також судом було визначено розмір застави як запобіжного заходу достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_3 обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 302 800 гривень. У разі внесення застави, покладено на обвинуваченого ОСОБА_3 обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- не відлучатися за межі с. Південне, Білгород-Дністровського району, Одеської області, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свої паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утримуватись від спілкування із особами допитаними як свідки в рамках даного кримінального провадження.

07.10.2025 року застава в розмірі 302 800 гривень внесена за ОСОБА_3 , у зв`язку з чим обвинувачений звільнений з ДУ «Одеській слідчий ізолятор».

В судове засідання, призначене на 12 год. 00 хв., 11.11.2025 року обвинувачений ОСОБА_3 , який був повідомлений належним чином про час та місце судового розгляду справи не зявився та про поважні причини своєї неявки суд не повідомив, у зв`язку з чим ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 11.11.2025 року на ОСОБА_3 накладено грошове стягнення у розмірі 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 6056 гривень. Крім того, ОСОБА_3 без дозволу суду залишив своє місце проживання, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , переїхав до м. Києва та не повідомив суд про зміну свого місця проживання.

Судом встановлено, що обвинуваченим ОСОБА_3 були порушені обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, покладені на нього ухвалою суду, а саме: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися за межі с. Південне, Білгород-Дністровського району, Одеської області без дозволу суду та повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Частиною 1 ст. 200 КПК України передбачено, що прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання.

При розгляді клопотання про зміну запобіжного заходу суд має надати оцінку: наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; існуванню ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України; недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, з урахуванням нових обставин, які не були предметом оцінки під час застосування запобіжного заходу чи його продовженні.

Відтак, після обрання обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу стороною обвинувачення здобуто докази, які підтверджують свідоме невиконання обвинуваченим обов`язків, покладених на нього ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 16.09.2025 року, а ризики визначені ч.1 ст. 177 КПК України, не зменшились та продовжують існувати.

Наведене свідчить, що обвинувачений ОСОБА_3 без поважних причин порушував умови обраного запобіжного заходу у вигляді застави.

Також суд, оцінюючи особу ОСОБА_3 та інкриміновані останньому кримінальні правопорушення, їх значну суспільну небезпеку, вбачає наявність передбачених ст. 177 КПК України ризиків, яким неможливо запобігти у разі перебування підозрюваного на волі, а саме те, що він може:

-переховуватися від суду.

-незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні шляхом їх переконання та залякування, з метою зміни ними показань, які б виправдовували його у вчиненні інкримінованих злочинів.

-вчинити інше кримінальне правопорушення.

Порушення обвинуваченим запобіжного заходу у вигляді застави підтверджує, що більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого у даному кримінальному провадженні, а також не зможе запобігти доведеним під час судового розгляду вищенаведеним ризикам.

Відповідно до частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, суспільний інтерес, всі обставини справи, матеріальне становище та соціальні зв`язки обвинуваченого, вважає за необхідне визначити обвинуваченому розмір застави.

Відповідно до ч. ч. 4, 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого , інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, розмір застави визначається у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За таких обставин суд з урахуванням майнового становища обвинуваченого, тяжкості кримінальних правопорушень, в яких він обвинувачується, вважає за необхідне визначити ОСОБА_3 заставу в розмірі 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 605 600 гривень, оскільки застава в такому розмірі зможе запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України та здатна забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Такий розмір застави, на думку суду є справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні, не порушує права обвинуваченого ОСОБА_3 .

Окрім того, застосовуючи відносно обвинуваченого альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, суд вважає за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого певні обов`язки.

Відповідно до ч. 9 ст. 182 КПК України питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. Неприбуття в судове засідання зазначених осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду питання, не перешкоджає проведенню судового засідання.

Згідно ст. 186 КПК України клопотання про застосування або зміну запобіжного заходу розглядається слідчим суддею, судом невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту фактичного затримання підозрюваного, обвинуваченого або з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний, обвинувачений перебуває на свободі, чи з моменту подання підозрюваним, обвинуваченим, його захисником до суду відповідного клопотання.

Приймаючи до уваги стислі строки розгляду поданого суду клопотання, з урахуванням відсутності відомостей щодо отримання заставодавцем сповіщення про розгляд судом питання про звернення застави в дохід держави, суд вважає за необхідне клопотання прокурора в частині звернення застави в дохід держави, внесеної відносно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вирішити при подальшому судовому розгляді справи за участю учасників судового провадження, а саме сторін кримінального провадження та заставодавця, в порядку, передбаченому КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.177,178,182,183,184,186, 193,200,331,350,369-372, 376 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про зміну запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_3 , - задовольнити.

Змінити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обраний запобіжний захід у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», строком на 60 днів, тобто до 11.01.2026 року включно.

Одночасно визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_3 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 200 (двісті) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 600 (шістсот п`ять тисяч шістсот) гривень.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за обвинуваченого ОСОБА_3 ; провадження по справі 1-кп/522/3216/25.

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до суду;

2) не відлучатися за межі населеного пункту де проживає ОСОБА_3 без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свої паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) утримуватись від спілкування із особами допитаними як свідки в рамках даного кримінального провадження.

Роз`яснити обвинуваченому наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_3 , що у випадку невиконання вищезазначених обов`язків та в подальшому розгляду питання про застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на підставі п. 3 ч. 4 ст. 183 КПК України, суд матиме право не визначати розмір застави.

Контроль за виконанням ухвали суду покласти на групу прокурорів у даному кримінальному провадженні, а саме прокурорів Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони згідно постанови заступника керівника Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони від 10.11.2025 року.

Клопотання прокурора про звернення застави в дохід держави, внесеної відносно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вирішити при подальшому судовому розгляді справи за участю учасників судового провадження, а саме сторін кримінального провадження та заставодавця, в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала в частині застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення до Одеського апеляційного суду.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місць ув`язнення.

Суддя: