Справа № 991/8598/25
Провадження №11-сс/991/637/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 вересня 2025 року місто Київ

Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду колегією суддів у складі:

головуючого ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

учасники судового провадження: ОСОБА_5 ,

розглянула апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 02.09.2025 про відмову у задоволенні скарги на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України / Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Історія провадження

1.01.08.2025 ОСОБА_5 направив до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП) заяву про ймовірне вчинення Прем`єр-міністром України ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 364 Кримінального кодексу України (далі - КК).

2.04.08.2025 начальник відділу САП направив зазначену заяву до Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ).

3.21.08.2025 до слідчого судді Вищого антикорупційного суду надійшла скарга на бездіяльність уповноважених осіб САП / НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР).

4.02.09.2025 слідчий суддя відмовив у задоволенні скарги.

5.17.09.2022 ОСОБА_5 направив апеляційну скаргу на зазначену ухвалу, яка надійшла до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду 22.09.2025.

Короткий зміст оскаржуваної ухвали та мотиви слідчого судді

6.Оскаржуваною ухвалою слідчого судді відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб САП / НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за відповідною заявою.

7.Ухвала мотивована таким: (1) реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви (повідомлення), а лише ті з них, які містять достатні дані, що об`єктивно свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення; (2) слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР; (3) у заяві не зазначені конкретні та об`єктивні відомості, які є достатніми для висновку про вчинення Прем`єр-міністром України кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 364 КК; (4) заявником не наведено вагомих обставин, що становлять об`єктивну сторону злочину за статтею 364 КК, зокрема, в заяві відсутні відомості щодо спричинення діянням тяжким наслідків та одержання неправомірної вигоди; (5) за наведених обставин відсутні підстави для зобов`язання уповноважених осіб САП та НАБУ виконати вимоги статті 214 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК).

Короткий зміст та вимоги апеляційної скарги

8.В апеляційній скарзі ОСОБА_5 висловив прохання: (1) поновити строк апеляційного оскарження; (2) скасувати оскаржувану ухвалу; (3) задовольнити скаргу, зобов`язати уповноважених осіб НАБУ та/або САП внести відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування.

9.В обґрунтування клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження апелянт посилався на те, що: (1) повний текст оскаржуваної ухвали було проголошено 05.09.2025 без його участі; (2) копію ухвали слідчого судді отримав засобами поштового зв`язку 12.09.2025.

10.По суті вимог апеляційної скарги заявник зазначив, що: (1) стаття 214 КПК передбачає обов`язок слідчого, прокурора внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення, викладене у відповідній заяві, проте уповноваженими особами САП та НАБУ вказана вимога не виконана; (2) питання щодо наявності чи відсутності в діях Прем`єр-міністра України ознак злочину, передбаченого частиною 2 статті 364 КК, повинно вирішуватися на стадії досудового розслідування після внесення відомостей до ЄРДР; (3) з аналізу тільки заяви про кримінальне правопорушення, без проведення слідчих (розшукових) дій, неможливо встановити відсутність підстав для притягнення особи до кримінальної відповідальності; (4) з огляду на зазначені обставини, на переконання апелянта, ухвала слідчого судді підлягає скасуванню.

Позиції учасників провадження

11.У судовому засіданні ОСОБА_5 підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити.

12.Інші учасники судового провадження в судове засідання не прибули та не надали Суду позиції щодо апеляційної скарги. Враховуючи, що учасники судового провадження були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття, їх неприбуття не перешкоджає проведенню розгляду (частина 4 статті 405 КПК).

Оцінка та мотиви Суду

13.Для вирішення апеляційної скарги по суті Суд має розглянути такі питання: (1) чи дотримано апелянтом строк апеляційного оскарження ухвали від 02.09.2025. Якщо так, то (2) чи є підстави для внесення до ЄРДР відомостей за заявою ОСОБА_5 .?

14.На перше питання Суд надає ствердну відповідь, на друге - негативну.

(1) Щодо дотримання апелянтом строку апеляційного оскарження ухвали слідчого судді

15.Апеляційна скарга, якщо інше не передбачено КПК, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення (пункт 3 частини 2 статті 395 КПК).

16.За змістом статті 376 КПК дата оголошення судового рішення, в тому числі й ухвали слідчого судді, безпосередньо пов`язується з датою виходу суду з нарадчої кімнати і саме з цієї дати, яка зазначається у вступній частині ухвали, розпочинається перебіг строку на апеляційне оскарження (постанова Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 27.05.2019 у справі № 461/1434/18).

17.Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення (абзац 2 частини 3 статті 395 КПК).

18.З матеріалів провадження вбачається, що: (1) розгляд слідчим суддею скарги відбувся 02.09.2025 за участю ОСОБА_5 ; (2) 02.09.2025 була проголошена резолютивна частина оскаржуваної ухвали слідчого судді; (3) 05.09.2025 був проголошений повний текст цієї ухвали без участі скаржника; (4) копія оскаржуваної ухвали слідчого судді направлена на поштову адресу ОСОБА_5 08.09.2025 (том 1 а. с. 47); (5) відповідно до даних трекінгу Укрпошти та маркування конверту скаржник отримав копію ухвали слідчого судді засобами поштового зв`язку 12.09.2025; (6) 17.09.2025 ОСОБА_5 засобами поштового зв`язку направив апеляційну скаргу на судове рішення. Тобто встановлений законом строк апеляційного оскарження є пропущеним, при цьому апелянт порушує питання про поновлення цього строку.

19.Пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою суду (частина 1 статті 117 КПК). У випадку необізнаності у заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення (при оголошенні лише резолютивної частини ухвали), вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому частиною 1 статті 117 КПК (постанова Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 27.05.2019 у справі № 461/1434/18).

20.Враховуючи те, що: (1) до моменту отримання копії оскаржуваної ухвали апелянт не був обізнаний з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення та (2) незначний час, протягом якого скаржник подав апеляційну скаргу після одержання копії ухвали слідчого судді, Суд визнає причину пропуску процесуального строку поважною та вважає за можливе поновити ОСОБА_5 строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді від 02.09.2025.

(2) Щодо відсутності підстав для внесення до ЄРДР відомостей за заявою ОСОБА_5 .

21.Суд погоджується з висновком слідчого судді про відсутність в заяві ОСОБА_5 достатніх об`єктивних даних, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення.

22.КПК передбачена необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення. Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК).

23.Зазначена правова позиція є усталеною у практиці Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду (наприклад, ухвали від 02.09.2020 у справі № 991/6129/20, від 29.09.2020 у справі № 991/7770/20, від 30.09.2020 у справі № 760/10571/19, від 23.11.2020 у справі № 991/9397/20, від 23.11.2020 у справі № 991/9399/20, від 11.01.2021 у справі № 991/10390/20, від 16.01.2021 у справі № 991/8047/20, від 02.02.2021 у справі № 991/106/21, від 04.03.2021 у справі № 991/672/21, від 04.03.2021 у справі № 991/664/21, від 24.03.2021 у справі № 991/1653/21, від 14.04.2021 у справі № 991/2279/21, від 27.05.2021 у справі № 991/2500/21, від 02.06.2021 у справі № 991/3403/21, від 20.10.2021 у справі № 991/6646/21, від 08.12.2021 у справі № 991/7952/21, від 08.12.2022 у справі № 991/7817/21, від 24.01.2022 у справі № 991/8390/21, від 13.04.2022 у справі № 991/653/22, від 15.04.2022 у справі № 991/8339/21, від 18.11.2022 у справі № 991/5403/22, від 17.07.2023 у справі № 991/5920/23, від 31.07.2023 у справі № 991/6490/23, від 24.08.2023 у справі № 991/6043/23, від 04.09.2023 у справі № 991/7251/23, від 20.09.2023 у справі № 991/7699/23, від 16.10.2023 у справі № 991/8488/23, від 06.11.2023 у справі № 991/7780/23, від 15.11.2023 у справі № 991/9556/23, від 20.11.2023 у справі № 991/9612/23, від 22.11.2023 у справі № 991/9563/23, від 30.11.2023 у справі № 991/9313/23, від 04.12.2023 у справі № 991/10137/23, від 25.12.2023 у справі № 991/10708/23, від 08.01.2024 у справі № 991/10402/23, від 01.02.2024 у справі № 991/519/24, від 10.04.2024 у справі № 991/1942/24, від 24.04.2024 у справі № 991/2962/24, від 25.04.2024 у справі № 991/2927/24, від 05.08.2024 у справі № 991/5724/24, від 20.08.2024 у справі № 991/6669/24, від 02.09.2024 у справі № 991/7066/24, від 09.09.2024 у справі № 991/7874/24, від 26.09.2024 у справі № 991/8766/24, від 24.10.2024 у справі № 991/11790/24, від 02.09.2025 у справі № 991/8374/25 тощо).

24.З матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_5 направив до САП заяву про вчинення кримінального правопорушення [в подальшому направлена до НАБУ], в якій йдеться про те, що: (1) конкурсна комісія з відбору Директора Бюро економічної безпеки України (далі - БЕБ) надіслала Кабінету Міністрів України пропозицію про призначення на посаду Директора БЕБ ОСОБА_7 ; (2) 30.07.2025 на засіданні уряду під головуванням Прем`єр-міністра України ОСОБА_6 повторно безпідставно не затверджено визначеного комісією переможця конкурсу на зайняття посади Директора БЕБ; (3) більше того, відповідно до меморандуму із Міжнародним валютним фондом Україна мала зобов`язання щодо призначення Директора БЕБ до липня 2025 року; (4) відповідно до положень частини 1 статті 15 Закону України «Про БЕБ» Директор БЕБ призначається на посаду Кабінетом Міністрів України за поданням Прем`єр-міністра України за пропозицією конкурсної комісії; (5) зазначена норма свідчить про те, що Прем`єр-міністр України уповноважений виключно на внесення подання на засідання уряду на підставі пропозиції конкурсної комісії; (6) Прем`єр-міністр України ОСОБА_6 не виконала положення законодавства та, більше того, 01.08.2025 у дописі на власній сторінці у соціальній мережі «Фейсбук» оприлюднила заяву щодо необхідності проходження ОСОБА_7 поліграфа; (7) на переконання заявника, наведена заява Прем`єр-міністра України в сукупності із попередніми відмовами в призначенні Директора БЕБ суперечать положенням нормативно-правових актів та в умовах воєнного стану послаблюють фінансово-економічну безпеку держави та міжнародну підтримку; (8) заявник стверджує, що наведені вище обставини свідчать про вчинення Прем`єр-міністром України кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 364 КК.

25.Суд звертає увагу, що:

(1) заявник не навів конкретних доводів та об`єктивних даних щодо обставин ймовірного вчинення кримінальних правопорушень, які були б достатніми для попередньої кваліфікації реєстратором ЄРДР діяння саме як кримінального правопорушення, віднесеного до підслідності НАБУ. Зазначене позбавляє уповноважених осіб органу досудового розслідування провести необхідну попередню оцінку (аналіз) змісту повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет наявності ознак складу кримінального правопорушення;

(2) з огляду на те, що заявник стверджує про вчинення Прем`єр-міністром України злочину, передбаченого частиною 2 статті 364 КК, що відповідно до частини 1 статті 33-1 КПК належить до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду, Суд вважає за необхідне перевірити чи містить заява від 01.08.2025 відомості про наявність ознак зазначеного складу кримінального правопорушення. Так, диспозиція частини 2 статті 364 КК передбачає наявність трьох обов`язкових ознак об`єктивної сторони: 1) діяння, яке полягає у використанні службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи; 2) спричинення тяжких наслідків охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб; 3) причинний зв`язок між діянням та наслідками. Проте заява ОСОБА_5 не містить жодних фактичних даних про використання Прем`єр-міністром України ОСОБА_6 влади чи службового становища всупереч інтересам служби з метою одержання неправомірної вигоди та відомостей про спричинення внаслідок вчинення цих діянь тяжких наслідків, що у сукупності могло б вказувати на мінімальні ознаки вчинення кримінального правопорушення, віднесеного до підслідності НАБУ;

(3) отже, заявник не зазначив конкретні та вагомі обставини, що свідчать про наявність у діях Прем`єр-міністра України ознак кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 364 КК, тому колегія суддів дійшла висновку, що твердження про вчинення злочину є суб`єктивною думкою заявника щодо протиправності вчинення окремих дій зазначеною в заяві особою, ґрунтуються на абстрактних доводах та мають характер припущень про можливе існування певних обставин;

(4) враховуючи вищенаведене, Суд дійшов висновку, що викладені у заяві ОСОБА_5 обставини не зумовлюють початок досудового розслідування, який в свою чергу розпочинається саме на підставі конкретних та достатніх фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, віднесеного до підслідності НАБУ.

26.При цьому Суд звертає увагу, що внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до: (1) розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу (2) не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень; (3) порушення права та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях; (4) використання інструментів статті 214 КПК не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це є вже іншим приводом для початку досудового розслідування за статтею 214 КПК), а також (5) унеможливлення застосування механізму притягнення заявників до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (стаття 383 КК). Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в статті 2 КПК.

27.Отже, зазначені у заяві обставини не можуть свідчити про те, що існує ймовірність вчинення корупційного чи іншого кримінального правопорушення, за ознаками якого скарга підсудна слідчому судді ВАКС, і що описані фактичні дані потребують перевірки засобами кримінального процесу.

28.Враховуючи зазначене вище, слідчий суддя дійшов правильного висновку про відсутність підстав для задоволення скарги та апелянтом не наведено вагомих доводів на спростування мотивів оскаржуваної ухвали, які дозволили би Суду дійти висновку, що мала місце бездіяльність уповноважених осіб САП та/або НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР, та потребує судового контролю.

29.З наведених вище мотивів в задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_5 слід відмовити, а ухвалу слідчого судді - залишити без змін.

30.Керуючись статтями 214, 404, 405, 407, 419, 422, 532 КПК, колегія суддів постановила:

1.Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження - задовольнити. Поновити ОСОБА_5 строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 02.09.2025.

2.Апеляційну скаргу - залишити без задоволення.

3.Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 02.09.2025 - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3