ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3214/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" листопада 2025 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0004013 від 05.11.2025 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, -

У С Т А Н О В И В:

У листопаді 2025 рооку прокурор Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт транспортного засобу марки "Hyundai Accent" НОМЕР_2 (VIN - НОМЕР_1 ), який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування даним автомобілем

Клопотання подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.11.2025 за № 0004013 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, та обґрунтоване такими обставинами.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що 16.10.2025 року приблизно о 9:00 годин водій ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 керуючи автомобілем марки "Hyundai Accent" р. н. НОМЕР_2 , рухаючись по вул. Харківській шосе в районі перехрестя з вул. Тростянецька, виконуючи маневр лівого повороту, не надала перевагу в русі та допустила зіткнення з зустрічним електро-велосипедом кустарного виробництва під керуванням ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 . В наслідок ДТП ОСОБА_7 отримав тілесні ушкодження (ЄО №82528 від 04.11.2025).

Також встановлено, що ТЗ "Hyundai Accent" НОМЕР_2 (VIN - НОМЕР_1 ) належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

У кримінальному провадженні "Hyundai Accent" НОМЕР_2 визнано речовим доказом, оскільки він зберіг на собі сліди вчинення даного злочину.

Як стверджує прокурор, незастосування в ході досудового розслідування накладання арешту на ТЗ "Hyundai Accent" НОМЕР_2, може призвести до його ремонту і таким чином до втрати слідів та пошкоджень даного речового доказу. Тому у ході проведення досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на ТЗ "Hyundai Accent" НОМЕР_2, з метою збереження цього транспортного засобу - як речового доказу, а також збереження як доказів слідів, що виникли на ньому в результаті даної ДТП, тобто з метою запобігання можливості приховування, ремонту, пошкодження, псування, знищення, відчуження даного транспортного засобу.

Враховуючи вищевикладене, у органу досудового розслідування існують підстави вважати за необхідне накласти арешт на ТЗ "Hyundai Accent" НОМЕР_2 з метою забезпечення збереження речового доказу.

У судове засідання прокурор та власник майна не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

14 листопада 2025 року до суду надійшла заява прокурора, в якій останній просить проводити розгляд справу за його відсутності, клопотання підтримує в частині позбавлення права на відчуження та розпорядження транспортним засобом марки "Hyundai Accent" НОМЕР_2 (VIN - НОМЕР_1 ), який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

14 листопада 2025 року до суду надійшла заява власника майна ОСОБА_8 , в якій остання просить проводити розгляд справу за її відсутності, не заперечує проти часткового задоволення клопотання прокурора, а саме в частині накладення арешту та заборони відчуження та розпорядження належним їй транспортним засобом марки "Hyundai Accent" НОМЕР_2 (VIN - НОМЕР_1 ), просила не обмежувати у праві користування, вказала, що попереджена про перебування автомобіля на відповідальному зберіганні та про заборону відчуження та ремонту.

Фіксація судового процесу звукозаписувальним технічним засобом не здійснювалась з огляду на положення ч. 4 ст. 107 КПК України.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню частково за наступних підстав.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому КПК порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню (ст. 84 КПК України).

У відповідності до ч. ч. 1, 2 ст. 93 КПК України збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим у порядку, передбаченому цим Кодексом. Сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора (ст. 132 КПК України).

Зокрема п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України передбачений такий вид заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду (ч. 2 ст. 168 КПК України).

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та допускається з метою забезпечення збереження речових доказів (п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

При розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих у ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог ст. 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Окрім того, прокурором у клопотанні наведено вагомі доводи, які свідчать, що вказаний транспотний засіб має відношення до кримінального провадження, та може бути використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні вказаного майна до встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення.

Зважаючи на те, що прокурором доведено необхідність накладення арешту на майно, а також постановою прокурора від 05.11.2025 транспортний засіб марки "Hyundai Accent" НОМЕР_2 (VIN - НОМЕР_1 ), який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, враховуючи правову підставу для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, наслідки арешту майна для інших осіб, слідчий суддя вважає, що подане клопотання підлягає задоволенню частково, оскільки зібрані та додані до клопотання документи свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення збереження речового доказу, до того ж, будь-яких негативних наслідків, які можуть негативно позначитися на інтересах власника майна та інших осіб від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, слідчим суддею не встановлено.

Керуючись ч. 2 ст. 376 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0004013 від 05.11.2025 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України - задовольнити частково.

Накласти арешт на транспортний засіб марки "Hyundai Accent" НОМЕР_2 (VIN - НОМЕР_1 ), який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом позбавлення права на відчуження та розпорядження даним автомобілем.

В іншій частині клопотання - відмовити.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя: