Справа №:755/2993/25
Провадження №: 1-кп/755/819/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ "21" листопада 2025 р.

Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у межах кримінального провадження відомості відносно якого внесені до ЄРДР №0000105 від 08.01.2025 за обвинуваченням:

за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 проживаючого: АДРЕСА_2 , раніше не судимого обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.126-1КК України

за участю прокурора ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_3

встановив:

у судовому засіданні суд, прокурор заявив клопотання про обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 у виді тримання під вартою.

У зв`язку з тим, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме: переховування від суду, оскільки обвинуваченого було оголошено у розшук, незаконного впливу на потерпілих та свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Захисник та обвинувачений заперечили проти обрання запобіжного заходу.

Заслухавши учасників кримінального провадження, суд приходить до наступного:

відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За приписами статті 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно положень ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; вік та стан здоров`я обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію обвинуваченого; майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей у обвинуваченого; дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює обвинувачений.

Вирішуючи питання про застосування обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом враховуються тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України, дані про особу, його стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, те що ОСОБА_6 ухилявся від суду та переховувався, а також був оголошений судом в розшук. Обраний під час судового розгляду запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання ОСОБА_3 порушив.

Враховуючи те, що прокурором доведено наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження уявляється доцільним застосувати до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбаченим цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті. Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суд, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, вважає за необхідне застосувати до обвинуваченого ОСОБА_3 заставу в розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що на думку суду є достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків.

Керуючись ст. ст. 177,182, 183, 199, 331, 376, 395 КПК України, суд, -

постановив:

Клопотання - задовольнити.

Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства Юстиції України строком на 60 діб до 19 січня 2026 року.

Строк тримання під вартою ОСОБА_3 , обчислюється з моменту його фактичного затримання - з 20 листопада 2025 року.

Взяти ОСОБА_3 , під варту в залі суду та помістити до ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Визначити обвинуваченому ОСОБА_3 , заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Дніпровського районного суду м. Києва (Отримувач: ТУДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № UA1012089), у разі внесення якої він підлягає звільненню з-під варти.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного, у разі внесення застави, наступні обов`язки:

1)не відлучатись за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

2)повідомляти слідчого, прокурора, суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

3)утримуватись від спілкування зі свідками у даному провадженні, в межах строку досудового розслідування.

Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі порушення ним обов`язків, покладених на нього в цій ухвалі, застава звертається у дохід держави.

Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя