УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2025 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника-адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хмельницький клопотання т.в.о. старшого слідчого в ОВС відділу розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Слобідка Хмельницького (колишнього Волочиського) району, українця, громадянина України, із середньою-технічною освітою, пенсіонера, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у кримінальному провадженні № 0000353,

встановив:

05.11.2025 т.в.о. старшого слідчого в ОВС відділу розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи ГУНП в Хмельницькій області капітан поліції ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням, погодженим прокурором відділу хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_7 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України посилаючись на те, що існують передбачені ст. 177 КПК України ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні.

У судовому засіданні слідчий і прокурор клопотання підтримали, наполягали на його задоволенні.

Підозрюваний та його захисник щодо задоволення клопотання заперечили, разом із тим просили застосувати відносно підозрюваного більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали клопотання та надані матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК).

Досудовим розслідуванням встановлено, що 27.06.2022 між Подільським управлінням капітального будівництва Міністерства оборони України (Замовник) та ТОВ «Тера Буд 1» (Підрядник) укладено договір підряду №2/22, відповідно до якого встановлено, що ТОВ «Тера Буд 1» зобов`язується виконати підрядні роботи по об`єкту: будівництво 107-квартрирного житлового будинку в м. Хмельницькому, вул. Чорновола, 182 а.

19.06.2023 ОСОБА_6 , який має середню-технічну освіту по спеціальності «Промислове та цивільне будівництво», ознайомлено із посадовою інструкцією виконавця робіт (виконроба) ТОВ «Тера Буд 1», про що останній поставив свій підпис.

21.06.2023, відповідно до наказу (розпорядженням) № 7 керівника підприємства ТОВ «Тера Буд 1» ОСОБА_9 , ОСОБА_6 прийнято на роботу на вказане підприємство на посаду виконавця робіт.

В подальшому, ОСОБА_6 , в період часу з 21.06.2023 до 28.06.2023, перебуваючи на робочому місці та виконуючи свої безпосередні трудові обов`язки, виявив на зазначеному будівництві порушення п.3.13, п.4.4, п.4.13, п.4.21 Проекту виконання робіт в частині використання підпорядкованими працівниками не типових інвентарних малогабаритних столів для цегляної кладки, які не відповідали вимогам ДБН А.3.2-2-2009, ДСТУ Б В.2.8-47:2011 (ГОСТ 27321-87, MOD), ДСТУ Б В.2.8-39:2011 (ГОСТ 24258-88, МОD), ДСТУ Б В.2.8-45:2011 (ГОСТ 28012-89, MOD), а були зроблені саморобним способом. Окрім того, останнім було встановлено недотримання на об`єкті всіх передбачених ПВР по роботі крану умов і заходів, оскільки посадові обов`язки стропальників безпосередньо виконували особи, які не мали відповідних посвідчень стропальника або зачіплювача, а також незабезпечення в процесі спорудження будинку по периметру його зовнішніх стін влаштовування захисних козирків згідно з вимогами п. 12.1.4 ДБН А.3.2-2-2009, наявності комплектів спеціальних страхувальних засобів для падіння з висоти.

Однак, ОСОБА_6 , виявивши зазначенні порушення, які створюють загрозу життю або здоров`ю працюючих, не зупинив робіт на будівництві, чим порушив п. 3 ч. 6 ст. 15 Закону України «Про охорону праці».

Також, в цей же проміжок часу, ОСОБА_6 не перевіряючи у своїх підлеглих працівників наявність медичних оглядів, відомостей щодо проходження останніми навчань з охорони праці, наявності допусків до проведення відповідних робіт, не перевірив в них знання з охорони праці допустив останніх до виконання робіт на будівництві, чим порушив п. 2 ч. 6 ст. 15 Закону України «Про охорону праці».

28.06.2023 близько 08 год ОСОБА_10 , який в той час, відповідно до наказу (розпорядженням) № 80-к керівника підприємства ТОВ «Тера Буд 1» ОСОБА_9 , перебував на посаді муляра ТОВ «Тера Буд 1» прийшов на територію будівництва ТОВ «Тера Буд 1», що в м. Хмельницький, по вул. Чорновола, 182А.

В цей час, ОСОБА_6 , в порушення п. 4. 14 посадової інструкції виконроба, п. 3 наказу ТОВ «Тера Буд 1» № 16 від 19.05.2023 «Про призначення відповідальних та проведення інструктажів з питань охорони праці в структурних підрозділах підприємства» не провів інструктаж ОСОБА_10 безпосередньо на робочому місці по безпечним методам виконання робіт.

Також, ОСОБА_6 не забезпечив ОСОБА_11 запобіжним поясом для виконання робіт по муруванню, не забезпечивши та не проконтролювавши використання останнім спецодягу, спецвзуття, засобів індивідуального захисту, не вживши необхідних заходів для профілактики виробничого травматизму працівників в частині відсутності у ОСОБА_10 засобів індивідуального захисту, тобто в порушення п. 4.14 Посадової інструкції виконроба, п. 4.19 Проекту виконання робіт, п. 2. 1 Інструкції з охорони праці під час виконання робіт на висоті, п. 4.1.3, п. 4.1.5 Правил внутрішнього розпорядку для працівників, а також п. 6.16 системи стандартів безпеки праці ДБН А.3.2-2-2009 «Охорона праці і промислова безпека у будівництві», в частині допуску працівників без необхідних засобів індивідуального захисту до виконання робіт, п. 2 наказу ТОВ «Тера Буд 1» № 13 від 19.05.2023 «Про призначення відповідальних на будівельних майданчиках» в частині відсутності засобів індивідуального захисту, наказу ТОВ «Тера Буд 1» № 19 від 19.05.2023 в частині відсутності засобів індивідуального захисту, ч. 1 ст. 8 Закону України про охорону праці в частині незабезпечення видачі спеціального одягу, спеціального взуття та інших засобів індивідуального захисту, в порушення п. 1 ч. 6 ст. 15 Закону України «Про охорону праці» не видав припису щодо усунення зазначених недоліків, а, в свою чергу, в порушення п.6.16 Правил внутрішнього розпорядку для працівників, п. 4.28 системи стандартів безпеки праці ДБН А.3.2-2-2009 «Охорона праці і промислова безпека у будівництві» допустив до роботи муляра ОСОБА_11 , який в той час перебував в стані алкогольного сп`яніння, та дав йому задачу по муруванню зовнішніх та внутрішніх цегляних стін 9-го поверху.

Відповідно до Типового положення «Про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці» (НПАОП 0.00-4.12-05), затвердженого Наказом Державного комітету України з нагляду за охороною праці від 26.01.2005 № 15, робота підвищеної небезпеки визначається як така, що виконується в умовах впливу шкідливих та небезпечних виробничих чинників або така, де є потреба у професійному доборі, чи пов`язана з обслуговуванням, управлінням, застосуванням технічних засобів праці або технологічних процесів, що характеризуються підвищеним ступенем ризику виникнення аварій, пожеж, загрози життю, заподіяння шкоди здоров`ю, майну, довкіллю;

Згідно з Переліком робіт з підвищеною небезпекою (НПАОП 0.00-4.12-2005) до робіт з підвищеною небезпекою належать:

п. 94. Роботи верхолазні та на висоті;

п. 97. Монтаж та демонтаж будинків, споруд, а також відновлення та зміцнення їх аварійних частин;

п. 101. Вантажно-розвантажувальні роботи за допомогою машин і механізмів.

Тобто відповідно до своїх посадових обов`язків та вказівки виконроба ОСОБА_7 , ОСОБА_10 виконував роботу з підвищеною небезпекою на будівництві.

Цього ж дня, близько 14 год. ОСОБА_10 почав підготовку робочого місця для проведення робіт по муруванню стін на 9-му поверсі.

З даною метою, муляри ОСОБА_12 та ОСОБА_10 , які не мають відповідних посвідчень стропальника або зачіплювача за допомогою. крану, зачепили малогабаритний нетиповий стіл муляра, який було зроблено саморобним способом.

В подальшому, останні, за допомогою крану, яким керував кранівник ОСОБА_13 поставили стіл впритул до зовнішньої стіни вище рядів кладки так, що частина внутрішньої стіни опинилась між ніжками столу. Після цього ОСОБА_10 попрохав муляра ОСОБА_12 зачепити палету з цеглою, а кранівника ОСОБА_13 поставити палету з цеглою на саморобний стіл муляра.

Надалі, муляр ОСОБА_12 зачепив палету, на якій лежала цегла без огорожі, а кранівник ОСОБА_13 , здійснив транспортування краном палети з цеглою без застосування інвентарних піддонів, контейнерів, вантажозахоплювальних пристроїв, які унеможливлюють падіння цегли до саморобного столу, на якому знаходився муляр ОСОБА_10 .

В подальшому, 28.06.2023 близько 14 год. після відчеплення строп крану від палети відбулося осипання цегли та падіння ОСОБА_10 з висоти 9-го поверху на землю, в результаті чого останній помер на місці події, внаслідок тупої травми голови, грудної клітини, живота: множинних переломів кісток черепа, множинних переломів ребер, забою легень, розриву грудного відділу аорти, перелому грудного відділу хребта, розриву печінки з кровотечею в плевральні та черевну порожнини.

Під час виконання зазначених робіт, виконроб ОСОБА_6 знаходився в будівельному вагончику та не здійснював контролю за дотриманням працівниками трудової дисципліни, чим не дотримався п.4.1.9 Правил внутрішнього розпорядку для працівників, п.4.30 системи стандартів безпеки праці ДБН А.3.2-2-2009 «Охорона праці і промислова безпека у будівництві».

Зазначені дії виконроба ТОВ «Тера Буд 1» ОСОБА_6 , а також інші дії, які виразилися в наступному: не додержання норм організації будівельно-монтажних робіт відповідно до проектної документації, будівельних норм і правил, технічних умов, нездійснення контролю за станом техніки безпеки і усунення виявлення недоліків, порушення робітниками інструкцій з охорони праці, незабезпечення дотримання працівниками виробничої та трудової дисципліни, чим недотримані п. 4.3, п. 4.18, п. 4.19 Посадової інструкції виконроба; недотримання п.1.9., 1.16 Інструкції з охорони праці під час виконання робіт на висоті, відповідно до яких ОСОБА_6 не здійснив контролю за дотримання безпечних методів праці та порядку застосування засобів індивідуального захисту у відповідності до характеру і умов праці, та за використанням для виконання робіт не інвентарних риштувань (малогабаритного саморобного столу) мають причинний зв`язок з настанням смерті ОСОБА_10 .

05.11.2025 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Слобідка Хмельницького (колишнього Волочиського) району, українцю, громадянину України, із середньою-технічною освітою, пенсіонеру, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події, який проводився за адресою: м. Хмельницький, вул. Чорновола, 182а; актом спеціального розслідування нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, що стався 28 червня 2023 року о 14 год. 05 хв. у ТОВ «Тера Буд 1»; висновком експерта від 24.09.2024 № СЕ-19-23/46840-БЖ за результатами судової експертизи з дослідження причин і наслідків порушення вимог БЖД та охорони праці; висновком судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_10 № 411; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_14 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_16 ; письмовим повідомленням про підозру ОСОБА_7 , за вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років, з метою виконання вимог ст. 2 КПК України, в органу досудового розслідування виникла необхідність обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту, а тому згідно вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених с. 177 КПК України:

- передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки підозрюваний ОСОБА_7 може переховуватися від органів досудового розслідування, прокурора та суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки останній вчинив тяжке кримінальне правопорушення(злочини), за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів», а також у справі «Летельє проти Франції» зазначено, що тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Окрім цього, тяжкість підозри може бути достатньою причиною разом з іншими для тримання особи під вартою (рішення ЄСПЛ від 12.03.2013 у справі «Волосюк» проти України).

Слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження слідчого, що підозрюваний ОСОБА_7 може впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Кримінальне провадження перебуває на початковій стадії, досудове розслідування триває, не встановлено та не відшукано всі докази, не допитано осіб, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження.

Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків також слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею.

Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Досудовим розслідуванням встановлено, що особи, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження (свідки) ще не допитані, відтак у разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою це дозволить підозрюваному, шляхом умовлянь, чиненням тиску та/або будь-яким іншим чином вплинути на цих осіб з метою серед іншого зміни показань про обставини провадження, як на стадії досудового розслідування, так і під час судового розгляду.

Слідчий суддя вважає, що на даному етапі досудового розслідування докази наявні в матеріалах кримінального провадження є вагомими та такими, що об`єктивно зв`язують підозрюваного з інкримінованим йому злочином.

При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_7 на цій стадії кримінального провадження, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах та матеріалах кримінального провадження з урахуванням позиції його сторін, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав стверджувати про причетність ОСОБА_7 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин та обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України.

Слідчий суддя погоджується із доводами слідчого та прокурора, що повідомлена ОСОБА_7 підозра ґрунтується на зібраних у кримінальному провадженні доказах.

Разом із тим, слідчий суддя зауважує, що оцінка доказів на предмет їх належності, достатності для підтвердження винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення не входить до повноважень слідчого судді, утому числі у межах поданого клопотання про застосування запобіжного заходу.

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», є джерелом права.

На час розгляду цього клопотання повідомлена підозра ОСОБА_7 повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

Наявні в матеріалах провадження докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Враховуючи наведені ризики, усі, визначенні ст.178 КПК України обставини, мету та підстави застосування запобіжних заходів (забезпечення належної процесуальної поведінки), вагомість наявних доказів, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні даного кримінального правопорушення, обґрунтування прокурора та слідчого наведені у поданому клопотанні, тяжкість можливого призначеного покарання, особу підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, прихожу до висновку, що належну процесуальну поведінку останнього забезпечить запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту, який полягає у забороні залишати місце проживання в період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня за адресою: АДРЕСА_1 , з покладенням на підозрюваного ОСОБА_7 обов`язків у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України.

Зважаючи на встановлені обставини, вважаю, що саме такий запобіжний захід є необхідним та достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 193, 194 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України, запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, який полягає у забороні залишати місце проживання в період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_7 у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України виконання наступних обов`язків:

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні.

Ухвала діє по 02 січня 2026 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Хмельницького

міськрайонного суду ОСОБА_1