Справа № 502/2032/25
В И Р О К

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.10.2025 м. Кілія

Кілійський районний суд Одеської області

у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у спрощеному провадженні,

кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань

за № 0000105 від 15.09.2025 відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Приморське Ізмаїльського (колишнього Кілійського) району Одеської області, з середньою освітою, пенсіонера за віком, одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , такого, що не має судимості,

який обвинувачується у вчиненні кримінального проступку,

передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Органом дізнання встановлено наступні обставини, які не оспорюються учасниками судового провадження.

ОСОБА_3 маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, за допомогою забороненого знаряддя лову, а саме однієї ліскової сітки вічком 22 мм, висотою 1.4 м, довжиною 50 м, 15.09.2025 приблизно о 17:50, умисно, з корисливих мотивів, знаходячись в Чорному морі, Жебріянівська бухта, за координатами 45?30'27.5''N 29?37'39.2''E поблизу рекреаційної зони с. Приморське Ізмаїльського району Одеської області, що відноситься до території Дунайського біосферного заповідника, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконне зайняття рибним промислом, у порушення вимог ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ», ст. 9-1 Закону України «Про природно-заповідний фонд», підпункту 1 пункту 1 розділу ІV «Правил любительського рибальства», затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19 вересня 2022 року, відповідно до якого забороняється добування (вилов) такими знаряддями лову як сітки усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції «хапка» та підсак, встановлених цими Правилами розмірів, не маючи відповідного дозволу на спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, здійснив незаконний вилов кефалі гостроніс в кількості 56 одиниць, чим завдав істотної шкоди державі в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) на загальну суму 1 042 406 (один мільйон сорок дві тисячі чотириста шість) гривень 40 копійок, спричинивши істотну шкоду рибним запасам.

Своїми діями ОСОБА_3 вчинив кримінальне правопорушення /проступок/, передбачене ч. 1 ст. 249 КК України, - незаконне зайняття рибним промислом, яке заподіяло істотну шкоду.

Разом з обвинувальним актом прокурор звернувся з клопотанням, в якому зазначив, що під час досудового розслідування встановлено, що підозрюваний беззаперечно визнав свою винуватість, не оспорює встановлені в результаті досудового розслідування обставини і згоден на розгляд обвинувального акту за його відсутності. У зв`язку з чим прокурор на підставі ч. 1 ст. 302 КПК України просив розглянути обвинувальний акт у спрощеному порядку без проведення судового розгляду в судовому засіданні.

До обвинувального акта додана письмова заява підозрюваного ОСОБА_3 , складена в присутності захисника ОСОБА_4 , щодо добровільності беззаперечного визнання своєї винуватості, згоди із встановленими досудовим розслідуванням обставинами, ознайомлення з обмеженням права апеляційного оскарження згідно з ч. 2 ст. 302 КПК України, згоди з цивільним позовом про відшкодування шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення і згоди з розглядом обвинувального акта у спрощеному провадженні.

Крім цього до матеріалів кримінального провадження долучено заяву представника потерпілого ОСОБА_5 , згідно якої вона згодна із встановленими досудовим розслідуванням обставинами, ознайомлена з обмеженням права на апеляційне оскарження вироку, просить в повному обсязі задовольнити цивільний позов про відшкодування матеріальної шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення та надає згоду на розгляд обвинувального акта у спрощеному проваджені без проведення судового розгляду в судовому засіданні.

Частиною 2 статті 381 КПК України визначено, що суд розглядає обвинувальний акт щодо вчинення кримінального проступку без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження, якщо обвинувачений не оспорює встановлені під час дізнання обставини і згоден з розглядом обвинувального акта.

Відповідно до ч. ч. 1-2 ст. 382 КПК України суд у п`ятиденний строк з дня отримання обвинувального акта щодо вчинення кримінального проступку, а в разі затримання особи у порядку, передбаченому частиною статті 298 -2 цього Кодексу, невідкладно вивчає його та додані до нього матеріали і ухвалює вирок. Вирок суду за результатами спрощеного провадження ухвалюється в порядку, визначеному цим Кодексом, та повинен відповідати загальним вимогам до вироку суду. У вироку суду за результатами спрощеного провадження замість доказів на підтвердження встановлених судом обставин зазначаються встановлені органом досудового розслідування обставини, які не оспорюються учасниками судового провадження.

Враховуючи зазначене, суд вважає за можливе розглянути обвинувальний акт щодо вчинення кримінального проступку, без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження, що узгоджується з приписами частини другої статті 381 КПК України.

Вивчивши обвинувальний акт та додані до нього матеріали, суд дійшов висновку про доведеність вини ОСОБА_3 у вчиненні вищезазначеного кримінального проступку, його дії правильно кваліфіковані за ч. 1 ст. 249 КК України, як незаконне зайняття рибним промислом, яке заподіяло істотну шкоду.

При призначенні обвинуваченому покарання суд враховує:

- відсутність обставин, які обтяжують покарання відповідно до ст. 67 КК України;

- обставину, яка пом`якшує покарання, відповідно до ст. 66 КК України: щире каяття.

Вивченням відомостей про особу обвинуваченого встановлено, що він вважається таким, що не має судимості, є непрацездатним (пенсіонером) за віком, у лікаря-психіатра та лікаря-нарколога на обліку не перебуває.

Згідно зі статтями 50, 65 КК України особі, яка вчинила кримінальне правопорушення, має бути призначено покарання необхідне й достатнє для її виправлення і попередження вчинення нових кримінальних правопорушень. Виходячи з указаної мети й принципів справедливості, співмірності та індивідуалізації, покарання має бути адекватним характеру вчинених дій, їх небезпечності та даним про особу винного.

Враховуючи, що вчинене кримінальне правопорушення є кримінальним проступком, а також з урахуванням відомостей про особу обвинуваченого, обставини, яка пом`якшує покарання, суд приходить до висновку, що обвинуваченому має бути призначене покарання у виді пробаційного нагляду в середній межі відповідного виду покарання, визначеного санкцією ч. 1 ст. 249 ККК України.

Цивільний позов Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) до обвинуваченого в порядку ст. 128 КПК України про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок кримінального правопорушення, підлягає вирішенню з урахуванням наступних норм законодавства.

Відповідно до ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого.

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України, а відповідно до ст. 69 вказаного Закону шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно з ч. 5 ст. 128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Як зазначено в ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Зважаючи на те, що судом встановлена винуватість обвинуваченого, який згоден із встановленими досудовим розслідуванням обставинами, якими підтверджується факт порушення ними законодавства про охорону навколишнього природного середовища та визнав цивільний позов, дослідженими доказами підтверджується факт спричинення шкоди відповідним кримінальним правопорушенням і її розмір, суд приходить до висновку, що цивільний позов підлягає задоволенню у повному обсязі.

У кримінальному провадженні є процесуальні витрати за залучення експерта, які у зв`язку з ухваленням обвинувального вироку відповідно до ст. 124 КПК України слід стягнути з обвинуваченого.

Питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів у кримінальному провадженні суд вирішує відповідно до положень ч. 9 ст. 100 КПК України та ст. ст. 96-1, 96-2 КК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 КПК України у зв`язку з вирішенням питання про долю речових доказів, арешт, накладений в ході досудового розслідування на відповідне майно, підлягає скасуванню після набрання вироком законної сили.

Запобіжний захід у кримінальному провадженні відносно обвинуваченого не обирався та підстави для його обрання відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 369-371, 373-374, 382 КПК України, суд

У Х В А Л И В :

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винуватим у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та призначити йому покарання 2 роки пробаційного нагляду із покладенням на засудженого наступних обов`язків:

- періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації;

- повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання ;

- не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації.

Строк покарання обчислювати з дня постановки засудженого на облік уповноваженим органом з питань пробації.

Роз`яснити ОСОБА_3 положення ч. 2 ст. 49-3 КВК України, відповідно до яких стосовно засудженого, який ухиляється від відбування покарання у виді пробаційного нагляду, уповноважений орган з питань пробації надсилає матеріали до органів Національної поліції для вирішення питання про притягнення до кримінальної відповідальності відповідно до статті 389 Кримінального кодексу України.

Цивільний позов Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) до ОСОБА_3 в порядку ст. 128 КПК України про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок кримінального правопорушення задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , - на користь держави Україна відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу в розмірі 1 042 406 (один мільйон сорок дві тисячі чотириста шість) гривень 40 копійок на рахунок UA0015596 фонду охорони навколишнього природного середовища Вилківської міської ТГ, отримувач коштів ГУК в Од.обл./м.Вилк./24062200, , банка казначейства України (ел. Адм. Подат), код класифікації доходів бюджету 24062100.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 КПК України, після набрання даним вироком законної сили арешт, накладений ухвалою слідчого судді від 17.09.2025 на 1 ліскову сітку вічком 22 мм, довжиною 50 м, висотою 1.4 м, та живі водні біоресурси у виді кефаль гостроніс в кількості 56 штук скасувати.

Речові до докази по кримінальному провадженню, а саме: 1 ліскову сітку вічком 22 мм, довжиною 50 м, висотою 1.4 м, та живі водні біоресурси у виді кефаль гостроніс в кількості 56 штук конфіскувати у власність держави.

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , - на користь держави 4457 гривень документально підтверджених витрат на залучення експерта за кодом класифікації доходів бюджету 24060300 «Інші надходження».

Запобіжний захід у кримінальному провадженні відносно обвинуваченого не обирати.

У відповідності до частини 1 статті 394 КПК України вирок суду першої інстанції, ухвалений за результатами спрощеного провадження в порядку, передбаченому статтями 381 та 382 цього Кодексу, не може бути оскаржений в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, не дослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені досудовим розслідуванням обставини.

Копію вироку не пізніше дня, наступного за днем ухвалення, надіслати учасникам судового провадження.

Вирок може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду через Кілійський районний суд Одеської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення (ухвалення).

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1