Справа № 953/9485/21
н/п 1-кс/953/6283/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" вересня 2025 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора - ОСОБА_3 ,

підозрюваної - ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідувань особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні № 0000681 від 14.05.2021, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Одеса, громадянки України, з середньою освітою, одруженої, зі слів є ФО-П, зареєстрованої та фактично мешкаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимої 14.09.2021 Київським районним судом м.Одеси за ч.1 ст.185 КК України до 100 годин громадських робіт, -

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

11.09.2025 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідувань особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто до 27.09.2025 року.

Так, в обгрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, що у провадженні СУ ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000681 від 14.05.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 1 ст. 14 ч. 5 ст. 190, ч. 3 ст. 358, ч. 1 ст. 14 ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 190 КК України.

Нагляд за додержанням законів та досудовому розслідуванні у формі процесуального керівництва здійснюється групою прокурорів Харківської обласної прокуратури.

В клопотанні слідчий вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , не бажаючи займатися законною трудовою діяльністю та не маючи законного джерела доходів, діючи умисно, з корисливих мотивів, переслідуючи мету збагачення протиправним шляхом, приблизно з червня 2024 року (більш точну дату та час в ході досудового розслідування встановити не представилось можливим), вступила у злочинну змову з ОСОБА_7 та невстановленими в ході досудового розслідування особами з метою незаконного придбання права на майно.

У подальшому невстановлена особа діючи за попередньою змовою в групі з ОСОБА_7 , ОСОБА_4 та іншими невстановленими в ході досудового розслідування особами, реалізуючи спільний намір направлений на придбання права на майно шляхом обману, а саме права власності на квартиру АДРЕСА_2 , яка на праві приватної власності належала ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 ) за невстановлених слідством обставин отримала пустий (незаповнений) нотаріальний бланк серії ВРВ №136226, для здійснення підроблення офіційного документу шляхом нанесення на нього заповіту, що полягало у здійсненні друкування заповіту та підроблення печатки, підпису нотаріуса, та підпису ОСОБА_8 з метою його подальшого використання при шахрайському заволодінні правом на нерухоме майно.

Надалі ОСОБА_7 , діючи за попередньою змовою в групі з ОСОБА_4 та невстановленими особами, продовжуючи реалізацію спільного злочинного умислу, направленого на шахрайське заволодіння квартирою, розташованою за вказаною вище адресою, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та передбачаючи їх наслідки у вигляді незаконного набуття членами злочинної групи права власності на зазначену квартиру, та бажаючи настання цих наслідків, за невстановлених досудовим розслідуванням обставин отримав від невстановленої особи нотаріальний бланк серії ВРВ №136226, вже із надрукованим у ньому заповітом від ОСОБА_8 , спадкоємцю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Так, як вказує слідчий, 19.06.2024 ОСОБА_7 разом з ОСОБА_4 , прибули до офісу приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_3 , де ОСОБА_4 передала нотаріусу ОСОБА_9 нотаріальний бланк серії ВРВ №136226, вже із нанесеним у ньому заповітом, а також інші документи, необхідні, відповідно до положень Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженому наказом Міністерства юстиції України №296/5 від 22.02.2012 року, для відкриття спадщини, після чого ОСОБА_9 будучи введена в оману 19.06.2024 здійснила реєстрацію спадкової справи.

Крім того, 26.09.2025 ОСОБА_7 разом з ОСОБА_4 , прибули до офісу приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_3 , де ОСОБА_4 передала нотаріусу ОСОБА_9 додаткові документи для посвідчення нотаріусом свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру АДРЕСА_2 , ввівши тим самим в оману приватного нотаріуса.

В результаті спільних злочинних дій ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , поєднаних із використанням підробленого нотаріального бланку серії ВРВ №136226, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_9 , яка є особою уповноваженою державою на вчинення юридично значущих дій стосовно майна, будучи введеною в оману та не будучи обізнаною про справжні злочинні наміри вищевказаних осіб, 26.09.2024 приблизно о 15:20 склала та посвідчила за № 1229 свідоцтво про право на спадщину за заповітом на квартиру АДРЕСА_2 . Відомості про вказані дії нотаріусом ОСОБА_9 внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_2 за ОСОБА_4 .

Таким чином, ОСОБА_7 , ОСОБА_4 та невстановлені в ході досудового розслідування особи, діючи умисно із корисливих мотивів, шляхом обману з використанням завідомо підробленого документа, незаконно набули право власності на майно, а саме квартиру АДРЕСА_2 , яка перебувала у приватній власності ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 ), вартістю, згідно з довідки про найбільш вірогідну ціну нерухомого майна станом на 26.09.2024 1 900 000,00 (Один мільйон дев`ятсот тисяч) гривень що є особливо великим розміром, та виконали всі дії які вважали за необхідне для доведення злочину до кінця.

В результаті вказаних незаконних дій ОСОБА_7 , ОСОБА_4 та невстановлених в ході досудового розслідування осіб, територіальній громаді м. Києва в особі Київської міської ради, у власність якої відповідно до вимог ст. 1277 Цивільного кодексу України, повинна бути передана зазначена квартира, як відумерла спадщина, були спричинені матеріальні збитки на вище зазначену суму.

Так, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.190 КК України.

Слідчий зазначає, що обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з електронних комунікаційних мереж стосовно ОСОБА_7 від 22.10.2024, протоколом тимчасового доступу до речей та документів від 27.03.2025, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , протоколом допиту свідка ОСОБА_12 .

Сторона обвинувачення також вважає наявними ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання, просив про його задоволення.

Підозрювана ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, просила застосувати запобіжний захід не пов`язаний із позбавленням волі у вигляді домашнього арешту.

Захисник підозрюваної ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 також заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на недоведеність ризиків, які зазначені в клопотанні, дані про особу його підзахисної, недоведеність щодо неможливості застосувати менш тяжкий запобіжний захід, просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою чи визначити мінімальний розмір застави, що передбачений вимогами КПК України.

Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження та дослідивши надані докази, встановив, що СУ ГУ НП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000681 від 14.05.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 1 ст. 14 ч. 5 ст. 190, ч. 3 ст. 358, ч. 1 ст. 14 ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 190 КК України.

Так, 11.09.2025 о 07 год. 45 хв. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, тобто у придбанні права на майно шляхом обману (шахрайство), вчинене за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, в особливо великому розмірі.

За результатами розгляду даного клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею встановлено, що висновки органу досудового розслідування про наявність підозри у вчиненні ОСОБА_4 , кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, не є очевидно необґрунтованими чи недопустимими, виходячи з наданих стороною обвинувачення доказів.

Повідомлена ОСОБА_4 підозра, станом на час розгляду даного клопотання, відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182).

Слідчий суддя зазначає, що на даній стадії кримінального провадження слідчий суддя не вирішує питання наявності в діянні особи складу кримінального правопорушення та винуватості особи у вчиненні такого правопорушення, які вирішуються судом при ухваленні вироку, відповідно до вимог ч. 1 ст. 368 КПК України, а лише встановлює наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, що може слугувати підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, на підставі поданих стороною обвинувачення до клопотання матеріалів.

З огляду на те, що кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, суд лише на підставі розумної та об`єктивної оцінки отриманих доказів визначає чи виправдовують вони в своїй сукупності факт проведення досудового розслідування та чи дозволяють встановити причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яка є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходу забезпечення кримінального провадження.

З огляду на зазначене, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

Слідчий суддя також вважає встановленим існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість підозрюваної ОСОБА_4 переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідка та іншого підозрюваного у вказаному кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

Так, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, який є особливо тяжким злочином. Санкція частини ч. 5 ст. 190 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначена обставина на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_4 у сукупності з іншими обставинами.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, іншого підозрюваного, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків та іншого підозрюваного існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків й іншого підозрюваного, та дослідження їх судом.

Вищезазначене дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного або інших зацікавлених осіб, як на свідків, іншого підозрюваного, так і на інших невстановлених органом досудового розслідування осіб.

Також, достатньо обґрунтованим є ризик вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.

Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Доводи сторони захисту про відсутність вищезазначених ризиків не спростовують наведених вище висновків слідчого судді.

Так, суд не ігнорує ті аргументи, які наводяться стороною захисту, проте в даному конкретному випадку суд приходить до переконання, що ці аргументи не переважують вимог громадського інтересу, який полягає у встановленні істини у справі, недопущенні перешкоджанню цьому, забезпеченні належної процесуальної поведінки підозрюваної виконання процесуальних рішень у справі.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.

При цьому слідчий суддя зазначає, що при оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.

З огляду на зазначене, суд вважає, що конкретні обставини даного кримінального провадження, характер та тяжкості злочину, у якому підозрюється ОСОБА_4 , дані про її особу, сукупність обставин, на підставі яких встановлено наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, вказує на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для забезпечення підозрюваною виконувати покладені на неї процесуальні обов`язки та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи існування зазначених ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує їй в разі визнання винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого підозрюється, враховуючи, що дії ОСОБА_4 , за вчинення яких повідомлено підозру, носять характер особливо тяжкого кримінального правопорушення проти власності, застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а тому суд обирає для неї запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Даних, які б вказували на неможливість підозрюваної ОСОБА_4 перебувати в умовах СІЗО за станом здоров`я, на час розгляду клопотання слідчому судді не надано.

При цьому, згідно ст. 182 КПК України, слідчий суддя з урахуванням викладених обставин інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення, особи підозрюваної, яка з середньою освітою, одружена, раніше судима 14.09.2021 Київським районним судом м. Одеси за ч.1 ст.185 КК України до 100 годин громадських робіт, майнового, сімейного стану підозрюваної, наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, визначає заставу у межах, визначених п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, яка не буде завідомо непомірною для підозрюваної та водночас є достатньою для забезпечення виконання нею обов`язків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України - в розмірі 80 (вісімдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 242 240 грн. (3 028 x 80 = 242 240).

Тому, з огляду на викладене, слідчий суддя доходить висновку про задоволення клопотання.

Всі інші питання фактичні обставини кримінального провадження, питання винності чи не винності в скоєні кримінального правопорушення, а також питання відносності та допустимості доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу судового провадження під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції. Встановлення того, вчинила чи не вчинила особа кримінальне правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід, що обирається.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідувань особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні № 0000681 від 14.05.2021 - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», в межах строку досудового розслідування, строком на 17 (сімнадцять) днів до 27 вересня 2025 року включно.

Визначити суму застави в розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн., які необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Харківській області (код одержувача: 26281249; банк одержувача: ДКСУ м. Київ; МФО одержувача: 820172; р/р. ua0006674 (справа № 953/9485/21, н/п 1-кс/953/6283/25) до сплину терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти - звільнити.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, чи суду за першою вимогою;

2) не відлучатися з м. Одеса без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) здати на зберігання до територіальних органів Державної міграційної служби України паспорт громадянина України для виїзду за кордон на своє ім`я.

Відповідно до вимог ст. 182 КПК України роз`яснити підозрюваній, що в разі невиконання покладених на неї обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Роз`яснити заставодавцю, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене законом покарання до дванадцяти років позбавлення волі, та попередити його про обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом до слідчого, прокурора, суду, а також про наслідки не виконання цих обов`язків.

Покласти на заставодавця наступні обов`язки: забезпечувати належну поведінку підозрюваного; забезпечувати явку належно повідомленого підозрюваного, обвинуваченого, до слідчого, прокурора, суду; повідомляти слідчого, прокурора, та суд про причини неявки підозрюваного, обвинуваченого.

Зобов`язати заставодавця забезпечити виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків щодо повідомлення слідчого, прокурора, чи суду про зміну свого місця проживання або перебування.

Попередити заставодавця, що в разі невиконання покладених на нього та самого підозрюваного обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Зобов`язати старшого слідчого в ОВС відділу розслідувань особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_6 негайно повідомити близького родича підозрюваної ОСОБА_4 про тримання під вартою останньої.

Встановити строк дії ухвали до 27 вересня 2025 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваною ОСОБА_4 - в той же строк, але з моменту вручення їй копії цієї ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1