Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/2905/19
Провадження № 1-кп/376/22/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" жовтня 2023 р. Сквирський районний суд Київської області

у складі: Головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Сквирського районного суду Київської області кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2,4 ст. 185 КК України,

Встановив:

В судове засідання потерпілі ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 не з`явились, будучи належним чином повідомленими про день, час та місце розгляду справи, причини неявки суду не повідомили, заяв про відкладення розгляду кримінального провадження не надали.

Відповідно до вимог ст. 325 КПК України якщо в судове засідання не прибув за викликом потерпілий, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, суд, заслухавши думку учасників судового провадження, залежно від того, чи можливо за його відсутності з`ясувати всі обставини під час судового розгляду, вирішує питання про проведення судового розгляду без потерпілого або про відкладення судового розгляду. Суд має право накласти грошове стягнення на потерпілого у випадках та порядку, передбачених главою 12 цього Кодексу.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 наполягав на виклику потерпілої ОСОБА_9 , оскільки крадіжку її особистих речей не вчиняв, а також просив відкласти розгляд справи та викликати потерпілу.

Учасники справи підтримали клопотання обвинуваченого, щодо відкладення розгляду справи.

Також, в судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою в обґрунтування якого вказав, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, існують ризики переховуватися від суду, ризики незаконно впливати на потерпілих та свідків, а також ризик вчиняти інші кримінальні провадження, оскільки відносно ОСОБА_4 в провадженні суду перебуває ще 5 кримінальних проваджень.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора, оскільки не збирається більше скоювати кримінальні правопорушення, бажає вступити до лав Збройних Сил України та просив змінити запобіжний захід з тримання під вартою на інший біль м`який.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав думку обвинуваченого.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав клопотання про продовження запобіжного за ходу у виді тримання під вартою та просив його задовольнити з підстав викладених в клопотанні, щодо клопотання обвинуваченого про заміну запобіжного заходу з тримання під вартою на більш м`який заперечував, оскільки інший запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого.

Суд, вислухавши клопотання та думку учасників процесу, вважає, що клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає задоволенню, клопотання обвинуваченого про заміну запобіжного заходу задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Частиною 3 ст. 331 КПК України передбачено, що за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Частинами 1, 2 ст. 177 КПК України, передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Враховуючи тяжкість злочинів, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_10 , тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим у злочинах, враховуючи його вік, стан здоров`я, а також враховуючи, що ризики зазначені в ухвалі слідчого судді Сквирського районного суду Київської області від 10.02.2023 року про обрання запобіжного заходу на цей час не змінились, стороною захисту не надано будь-яких доказів про наявність підстав для зміни запобіжного заходу на більш м`який, а також суд враховує, що відносно ОСОБА_4 у Сквирському районному суді Київської області перебуває ще п`ять кримінальних проваджень за корисливі злочини, суд вважає продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, обраний під час досудового розслідування строком на два місяці.

Частиною 5 ст. 331 КПК України передбачено, що ухвала суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, може бути оскаржена в апеляційному порядку.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 177,197, 325, 331, 369-372,395 КПК України , суд,-

ПОСТАНОВИВ:

На підставі вимог ст. 325 КПК України відкласти судове засідання в кримінальному провадженні № 376/2905/19 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2,4 ст. 185 КК України на 23.11.2023 року на 12 год. 30 хв.

Клопотання прокурора Сквирського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою до 23.12.2023 року.

У задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про заміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою на домашній арешт - відмовити.

Ухвала про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя: ОСОБА_1