С О Л О М ' Я Н С Ь К И Й Р А Й О Н Н И Й С У Д М І С Т А К И Є В А
____________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

І. Вступна частина

20 листопада 2025 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 розглянув клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 про накладення арешту на майно в межах досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000091 від 16.06.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України.

ІІ. Мотивувальна частина

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшло клопотання, з якого вбачається, що слідчим відділом Солом`янського УП ГУНП у м. Києві під процесуальним керівництвом Солом`янської окружної прокуратури м. Києва здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000091 від 16.06.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України.

У клопотанні слідчий просив накласти арешт на майно, а саме на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У клопотанні з метою забезпечення можливої конфіскації майна як виду покарання слідчий просив накласти арешт на вказану квартиру та визначити порядок виконання ухвали шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування нею. З метою забезпечення дієвості арешту майна просив розглядати клопотання без виклику власника майна.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 23.08.2025 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України. Санкція цієї статті передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Згідно з відповіддю КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 13.08.2025 квартира АДРЕСА_2 на праві власності належить ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про право власності від 27.03.2002.

Дослідивши матеріали, додані до клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про розгляд клопотання на підставі наявних матеріалів без повідомлення та виклику власника майна, оскільки, відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, це необхідно для забезпечення арешту майна та запобігання можливому приховуванню чи відчуженню майна підозрюваною.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч.6 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Враховуючи, що санкція ч. 4 ст. 189 КК України прямо передбачає конфіскацію майна як додаткове покарання, а також наявність ризиків відчуження квартири підозрюваним, що унеможливить виконання вироку в частині конфіскації, слідчий суддя вважає необхідним і пропорційним накладення арешту на вказане майно з метою забезпечення можливої конфіскації майна. Такий захід відповідає завданням кримінального провадження та не порушує принципів пропорційності й необхідності..

ІІІ. Резолютивна частина

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170, 172, 173, 175, 372 КПК України, слідчий суддя ухвалив:

1.Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом заборони ОСОБА_5 , а також будь-яким іншим особам, державним та приватним реєстраторам, нотаріусам вчиняти будь-які дії, спрямовані на відчуження, зміну права власності чи інше розпорядження вказаним майном.

2.Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

3.Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя: