Провадження по справі № 1-кс/752/8283/25
У Х В А Л А

іменем України

"04" листопада 2025 р. слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Голосіївського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

встановив:

27.09.2025 через систему електронний суд до слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Голосіївського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та ненаданні витягу про внесення відомостей до ЄРДР за його заявою про вчинення кримінального правопорушення від 26.09.2025.

На виклики слідчого судді для участі у судовому засіданні ОСОБА_3 не з`являвся. Між тим, його неявка у судові засідання, які призначалася на 02.10.2025, 07.10.2025, 28.10.2025, 04.11.2025, слугувала причиною для відкладення судових засідань, що відповідало вимогам ч.3 ст. 306 КПК України, яка передбачає обов`язкову участь особи, яка подала скаргу рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування.

Між тим, 29.10.2025 на електрону суду від ОСОБА_3 надійшло клопотання про розгляд скарги без його участі. В обґрунтування вимог він вказав, що перебуває поза межами м. Києва та не може прибути у судове засідання.

На виклик слідчого судді також не з`явився представник Голосіївського УП ГУНП у м. Києві, між тим йог неявка не перешкоджає розгляду скарги, відповідно до положень ч.3 ст. 306 КПК України.

З метою дотримання принципу дотриманих строків, а також диспозитивності, який передбачає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу на підставі тих документів, які додані ОСОБА_3 до скарги.

Ознайомившись зі змістом скарги, дослідивши додатки до неї, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до положень ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Так, згідно ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч. 2 ст. 214 КПК).

Слідчий, прокурор або інша службова особа уповноважена на прийняття й реєстрацію заяви чи повідомлень про кримінальне правопорушення, зобов`язані прийняти й зареєструвати таку заяву або повідомлення. Відмова у прийняття та реєстрації заяви або повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається (ч. 4 ст. 214 КПК).

Пунктом 1 розділу 2 Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298, визначено, що до Реєстру вносяться відомості зокрема про час та дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

При цьому, згідно з пунктом 2 глави 1 розділу II того ж Положення про ЄРДР, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Також згідно із пунктом 14 глави 2 розділу II Положення про ЄРДР, при внесенні до Реєстру відомостей про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (фабули), в обов`язковому порядку відображаються дата, час, адреса, місце, спосіб, знаряддя, засоби та інші особливості вчинення кримінального правопорушення, розмір збитків, прізвище фізичної особи (осіб) або дані про юридичну особу (осіб), яка (які) є потерпілою (потерпілими), дані про осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, інші необхідні відомості.

Відповідно до правового висновку, наведеного у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 30.09.2021 у справі № 556/450/18, «підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР».

Тобто для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації такого діяння саме як кримінального правопорушення за певною статтею КК. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Згідно з вимогами ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч.1 ст.2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Положення ч.1 ст.11 КК України вказують, що кримінальним правопорушенням є передбачене КК України суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Так, за наслідками дослідження документів, які додані до скарги, зокрема талону-повідомлення єдиного обліку № 60919, слідчий суддя може припустити, що ОСОБА_3 звернувся до Голосіївського УП ГУНП у м. Києві про те, що «25.09.2025 о 16 год. 08 хв. за адресою проспект Голосіївський, 30Б працівники Ясно вимагали сплатити борг за старих власників, які накопичилися за попередні роки.»

За змістом скарги ОСОБА_3 вказує про те, що працівники ОСОБА_4 26.09.2025 вимагали від нього сплату грошових коштів, а саме заборгованості за спожиту електроенергію в розмірі 2009 грн., яка утворилася у попередніх власників квартири, яку він придбав у травні 2025. яка розташована за адресою: м. Київ, Оболонська площа, 1 у м. Києві. Він вважає, що наявний склад злочину, передбачений ч.4 ст. 189 КК України, тому просив внести відомості до ЄРДР за його заявою.

Також до скарги додана копія рахунку за електроенергію в сумі 2009,32 грн., а також талончики енергофісу YASNO від 25.08.2025 № 34, та від 26.08.2025 № 35.

Слідчий суддя, ознайомившись зі скаргою, доданими до неї документами, вважає, що викладені у них обставини не є такими, що можуть свідчити про ймовірність вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 189 КК України.

За таких обставин слідчий суддя не вбачає підстав для зобов`язання уповноваженої особи Голосіївського УП ГУНП у м. Києві внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 , тому відповідно до п.4) ч.2 ст. 307 КПК України приходить до висновку про відмову у задоволення скарги.

Враховуючи викладене вище, керуючись ст.214, 303-306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Відмовити ОСОБА_3 у задоволенні скарги на бездіяльність уповноважених осіб Голосіївського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою про кримінальне правопорушення від 26.09.2025 (ЄО 60919).

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання копії судового рішення безпосередньо до суду Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1