УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2025 року м. Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області

в складі судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Рівному кримінальне провадження № 0000957 про обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Рівне, громадянина України, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого, у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

За змістом обвинувального акта, ОСОБА_4 , порушуючи порядок, встановлений ст.ст. 4, 6, 7 Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори», маючи умисел на незаконне зберігання психотропної речовини без мети збуту, у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, незаконно придбав, шляхом привласнення знайденого поліетиленовий пакетик з речовиною сіро- коричневого кольору рослинного походження, який в подальшому незаконно зберігав без мети збуту в кишені сумки через плече, до моменту проведення 04 жовтня 2025 року, близько 04 год. 11 хв., поверхневої перевірки за адресою: м. Рівне, вул. Соборна 217, в ході проведення якого працівниками поліції було виявлено та вилучено, 1 поліетиленовий пакетик з речовиною сіро-коричневого кольору рослинного походження, яка відповідно до висновку експерта є особливо небезпечною психотропною речовиною - плодовими тілами (будь-якими частинами) будь-якого виду грибів, що містять псилоцибін чи (або) псилоцин, масою 1,512 г, обіг якої заборонено, відповідно до списку 2 таблиці і Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 770 від 06.05.2000.

Такі дії ОСОБА_4 кваліфіковані за ч. 1 ст. 309 КК України, як незаконне придбання та зберігання психотропної речовини без мети збуту.

В підготовчому судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 подав клопотання про звільнення його від кримінальної відповідальності у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, на підставі ст. 45 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям.

Прокурор ОСОБА_3 в підготовчому судовому засіданні не заперечила проти задоволення клопотання обвинуваченого про звільнення його від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 309 ККУкраїни у зв`язку з дійовим каяттям, на підставі ст. 45 КК України.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, вважає що клопотання обвинуваченого підлягає до задоволення з наступних підстав.

За змістом ч. 4 ст. 286 КПК України якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Згідно з ч. 1 ст. 285 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Положеннями ч. 3 ст. 285 КПК України передбачено, що обвинуваченому, який може бути звільнений від кримінальної відповідальності, повинно бути роз`яснено суть обвинувачення, підставу звільнення від кримінальної відповідальності і право заперечувати проти закриття кримінального провадження з цієї підстави. У разі якщо обвинувачений, щодо якого передбачене звільнення від кримінальної відповідальності, заперечує проти цього, судове провадження проводяться в повному обсязі в загальному порядку.

Відповідно до ч. 3 ст. 288 КПК України суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Матеріально-правові підстави звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям передбачені ст. 45 КК України.

За змістом зазначеної норми звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям застосовується за умов, якщо особа: 1) вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; 2) після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася; 3) активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення; 4) повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Під вчиненням кримінального правопорушення вперше у ст. 45 КК України розуміється, що особа раніше не вчинила будь-якого діяння, передбаченого Особливою частиною КК України, про що на практиці свідчить відсутність: в особи непогашеної або незнятої судимості за раніше вчинений злочин, кримінального провадження, відкритого у зв`язку із вчиненням особою будь-якого кримінального правопорушення. Особою, яка вперше вчинила злочин чи проступок, з юридичної точки зору слід також визнавати особу, яка раніше хоч і вчинила кримінально каране діяння, але: була виправдана судом за пред`явленим обвинуваченням, була правомірно звільнена від кримінальної відповідальності, була реабілітована, була засуджена без призначення покарання або звільнена від покарання, відбула покарання за діяння, злочинність і караність якого усунена законом.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до кримінальних проступків. З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_4 вчинив кримінальний проступок вперше, раніше до кримінальної відповідальності не притягався.

При вирішенні питання про звільнення від кримінальної відповідальності суд враховує, що вчинене обвинуваченим діяння не належить до корупційних кримінальних правопорушень, кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Розглядаючи питання про наявність в поведінці обвинуваченого щирого каяття, суд бере до уваги, що розкаяння передбачає, окрім визнання особою факту вчинення діяння, ще й дійсне, відверте, а не уявне визнання своєї провини у вчиненому кримінальному правопорушенні, щирий жаль з приводу цього та осуд своєї поведінки, що насамперед повинно виражатися в намаганні особи відшкодувати завдані злочином збитки, бажанні виправити наслідки вчиненого та готовність нести покарання. Щире каяття - це не формальна вказівка на визнання свої вини, а відповідне ставлення до скоєного, яке передбачає належну критичну оцінку винним своєї протиправної поведінки, її осуд та бажання залагодити провину, що має підтверджуватися конкретними діями, спрямованими на виправлення зумовленої кримінальним правопорушенням ситуації. Факт щирого каяття особи у вчиненні кримінального правопорушення повинен знайти своє відображення у матеріалах кримінального провадження.

У судовому засіданні ОСОБА_4 пояснив, що щиро шкодує про вчинене, повністю визнає свою вину, засуджує власний вчинок, вказав, що зробив для себе позитивні висновки, має намір виправитись й твердо вирішив в майбутньому більше не скоювати подібного, відтак суд встановив в поведінці обвинуваченого щире каяття.

Обвинувачений також вказав, що активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення шляхом визнання вини та добровільній співпраці з органом досудового розслідування, що також підтвердила в судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 .

Кримінальний проступок, передбачений ч. 1 ст. 309 КК України, є кримінальним правопорушенням з формальним складом, отже шкода не є обов`язковою (конститутивною) ознакою його об`єктивної сторони.

З обвинувального акту вбачається, що шкоди кримінальним правопорушенням не завдано.

Обвинуваченому судом роз`яснено, що звільнення особи від кримінальної відповідальності із закриттям провадження у справі на підставі ст. 45 КК України є нереабілітуючою підставою, а також право заперечувати проти закриття кримінального провадження з цієї підстави та продовжувати загальний розгляд в загальному порядку.

Враховуючи те, що обвинувачений вперше вчинив кримінальний проступок, який не належить до корупційних кримінальних правопорушень, кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, щиро покаявся, активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення, шкоди кримінальним правопорушенням не заподіяно, суд прийшов до висновку про наявність підстав для звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям, та закриття відносно нього кримінального провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 126 КПК України суд вирішує питання щодо процесуальних витрат у вироку суду або ухвалою.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 118 КПК України встановлено, що процесуальні витрати складаються, зокрема, із витрат, пов`язаних із залученням потерпілих, свідків, спеціалістів, перекладачів та експертів.

Закриття кримінального провадження стосовно обвинуваченого на нереабілітуючих підставах і застосування до нього більш м`якої форми закінчення кримінального провадження, ніж обвинувальний вирок, не звільняє його від сплати процесуальних витрат, пов`язаних із проведенням судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів в розмірі 4457 (чотири тисячі чотириста п`ятдесят сім) гривень.

Згідно з ч. 9 ст. 100 КПК України питання про долю речових доказів і документів, які були надані суду, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження.

Враховуючи положення ст. 100 КПК України, речові докази по кримінальному провадженню: Речовину від сіро-коричневого до коричневого кольорів, яка є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено - плодовими тілами (будь-якими частинами) будь-якого виду грибів, що містять псилоцибін чи (або) псилоцин, масою плодових тіл (будь-яких частин) будь-якого виду грибів, що містять псилоцибін чи (або) псилоцин становить - 1,512 г. (в перерахунку на висушену речовину), які разом вміщено до спеціального пакету з написом «Україна МВС Експертна служба» № 2760045 суд вирішує знищити.

Цивільний позов по справі не заявлявся.

Запобіжний захід відносно обвинуваченого не обирався і підстав для його обрання суд не вбачає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 284-286, 288, 314, 372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про звільнення від кримінальної відповідальності задовольнити.

ОСОБА_4 звільнити від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 309 КК України на підставі ст. 45 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям.

Кримінальне провадження№0000957 від 04.10.2025 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, закрити.

Стягнути із ОСОБА_4 на користь держави судові витрати на залучення експертів в сумі 4457 (чотири тисячі чотириста п`ятдесят сім) гривень.

Після набрання ухвалою законної сили речові докази:

- речовину від сіро-коричневого до коричневого кольорів, яка є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено - плодовими тілами (будь-якими частинами) будь-якого виду грибів, що містять псилоцибін чи (або) псилоцин, масою плодових тіл (будь-яких частин) будь-якого виду грибів, що містять псилоцибін чи (або) псилоцин становить - 1,512 г. (в перерахунку на висушену речовину), які разом вміщено до спеціального пакету з написом «Україна МВС Експертна служба» № 2760045 знищити.

На ухвалу протягом семи днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Рівненського апеляційного суду через Рівненський міський суд Рівненської області.

Суддя Рівненського міського суду

Рівненської області ОСОБА_6