печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 листопада 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000140, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляд слідчого судді надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 01.09.2025 у справі № 757/42060/25-к в межах кримінального провадження № 0000140 від 19.01.2024, а саме на автозапчастини, мобільні телефони та системні блоки, які були вилучені у період з 23.04.2025 по 24.04.2025 під час проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 16.04.2025 у справі № 757/17063/25-к, автошроту "ІНФОРМАЦІЯ_1" за адресою: АДРЕСА_1.

Обґрунтовуючи клопотання, представник власника майна зазначає, що ГСУ НП України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000140 від 19.01.2024 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. 198, ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 289 КК України. Під час досудового розслідування встановлено, що на території ЄС діє організована група, метою діяльності якої є заволодіння транспортними засобами "елітного" класу, зокрема марки Фольцваген та Ауді. Такі особи транспортують автомобілі поза митним контролем з метою подальшої реалізації конкретному замовнику. Досудовим розслідуванням встановлено п?ять випадків викрадення автозапчастин на автомобілі Ауді, які за версією сторони обвинувачення постановляються з-за кордону до автошроту "ІНФОРМАЦІЯ_1" за адресою: АДРЕСА_1, власником якого є ОСОБА_4 . У період з 23.04.2025 по 24.04.2025 органом досудового розслідування на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 16.04.2025 у справі № 757/17063/25-к було проведено обшук вказаного автошроту, внаслідок якого були вилучені автозапчастини, мобільні телефони та системні блоки, що належать ОСОБА_4 . Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 25.04.2025 накладено арешт на тимчасово вилучене майно, однак ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.05.2025 за клопотанням представника власника майна арешт було скасовано. Згодом слідчий повторно звернувся з клопотанням про арешт майна, яке ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 01.09.2025 у справі № 757/42060/25-к було задоволено. Водночас, слідчий приховав інформацію про попередні судові рішення щодо вказаного майна, чим ввів суд в оману.

Заявник стверджує, що ОСОБА_4 та автошрот, яким він володіє, жодним чином не причетні до кримінального правопорушення, яке розслідується в межах даного кримінального провадження. Шляхом самостійного здобуття доказів, сторона захисту встановила, що певна особа, придбавши в невідомому місці салон автомобіля, бувший в використанні, приїхав до автосервісу та дізнався, що частина придбаного салону - з викраденого автомобіля, який міститься в базі розшуку. Вказана особа надала працівника поліції абсолютно всі номери мобільних телефонів осіб, в яких останній купляв різні запчастини для свого авто. Однак у ОСОБА_4 дана особа не купляла салон автомобіля. Адвокат ОСОБА_3 вважає, що автозапчастини не можна вважати речовими доказами, оскільки вони не можуть містити на собі ознак злочину, були придбані в Америці, а не країнах ЄС, наявні документи, які підтверджують придбання, перевезення до України та розмитнення придбаних авто з метою їх розборки та продажу з автошрота в с. Корнин Рівненської області. Крім того, адвокат наголошує, що під час обшуку слідчий повинен був здійснити копіювання всієї необхідної інформації з електронних систем, оскільки власник майна надав доступ до всіх технічних пристроїв.

Підсумовуючи клопотання, представник власника майна вказує, що арешт на майно було накладено необґрунтовано через введення суду в оману шляхом надання недостовірних відомостей про хід досудового розслідування в клопотанні про накладення арешту на майно та відсутністю власника майна під час розгляду клопотання.

Прокурор, слідчий у судове засідання не з`явилися, будучи повідомленими про місце, дату та час розгляду клопотання у спосіб, що відповідає вимогам ст. 135 КК України. Разом з тим, на адресу суду надійшло клопотання прокурора ОСОБА_5 про відкладення судового розгляду справи.

Проте слідчий суддя не вбачає підстав для відкладення судового розгляду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 та, з урахуванням принципу диспозитивності та розумності строків кримінального провадження, визнав за можливе провести розгляд справи у відсутність осіб, що не з`явились.

В судовому засіданні представник власника майна ОСОБА_3 повністю підтримала викладені у клопотанні доводи. Також зазначила, що після ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.05.2025 про скасування арешту майна сторона захисту неодноразово та безуспішно зверталась до слідчого з клопотаннями про повернення вилученого майна. Лише 19.09.2025 слідчий повідомив адвоката ОСОБА_3 про можливість прибуття ОСОБА_4 з метою отримання комп?ютерної техніки. Однак майно не було повернуто та, натомість, слідчим було повідомлено про наявність ухвали, якою повторного накладено арешт на вказане майно. В зазначеній ухвалі вказано, що під час обшуку не було виявлено документів, які підтверджують походження вилучених запчастин, сплати державних зборів та митних платежів, проте ця інформація не відповідає дійсності. Усі підтверджуючі документи щодо законного походження майна були виявлені під час обшуку 23.04.2025 - 24.04.2025, однак не були вилучені слідчим. Надалі, ОСОБА_4 долучив відповідні документи до матеріалів кримінального провадження. Органом досудового розслідування жодним чином не підтверджено, що арештовані запчастини походять з викрадених авто та, відповідно, таке майно не може бути речовими доказами. Зважаючи на викладене, адвокат просила задовольнити клопотання в повному обсязі та скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 01.09.2025 у справі № 757/42060/25-к.

Заслухавши позицію представника власника майна, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, слідчий суддя надходить наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на наведену норму закону в даному випадку обов`язок доказування того, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, покладено на особу, що звернулась із клопотанням про скасування арешту.

При розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює наявність чи відсутність підстав для скасування арешту.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України, за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000140 від 19.01.2024 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. 198, ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 289 КК України.

Кримінальне провадження зареєстровано до ЄРДР на підставі рапорту Департаменту карного розшуку Національної поліції України та матеріалів, які надійшли від правоохоронних органів Федеративної Республіки Німеччина. Досудовим розслідуванням встановлено, що на території ЄС діє організована група, метою діяльності якої є заволодіння транспортними засобами "елітного" класу. Встановлено, що після викрадення транспортних засобів, учасники організованої групи транспортують останні до інших країн, поза митним контролем з метою подальшої реалізації або конкретному замовнику.

Зафіксовано п`ять фактів перебування викрадених транспортних засобів марки Audi на території України та реалізації автозапчастин з викрадених автомобілів. Проведеними слідчими діями встановлено, що запчастини з викрадених автомобілів поставляються з-за кордону до автошроту "ІНФОРМАЦІЯ_1". Поставки запчастин здійснюються, як у вигляді частин автомобілів так і окремими деталями та в подальшому реалізуються співробітниками вказаного автошроту "ІНФОРМАЦІЯ_1" особам, які здійснюють перепродаж вживаних німецьких автомобілів.

У період з 23.04.2025 по 24.04.2025 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 16.04.2025 у справі № 757/17063/25-к проведено обшук автошроту "ІНФОРМАЦІЯ_1", що розташовується за адресою: АДРЕСА_1, під час якого виявлено та вилучено майно.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 01.09.2025 у справі № 757/42060/25-к повторно накладено арешт на автозапчастини, мобільні телефони та системні блоки, які були вилучені у період з 23.04.2025 по 24.04.2025 під час проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 16.04.2025 у справі № 757/17063/25-к, автошроту "ІНФОРМАЦІЯ_1" за адресою: АДРЕСА_1.

При прийнятті рішення слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на майно, оскільки таке майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, незастосування даного заходу забезпечення може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню та метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів.

Водночас у клопотанні про скасування арешту майна жодним чином не спростовано тих висновків, до яких дійшов слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва при постановленні ухвали про накладення арешту від 01.09.2025.

Представник власника майна посилається на законне походження автозапчастин та правомірне їх набуття у власність ОСОБА_4 для здійснення своєї професійної діяльності.

Правові підстави для накладення арешту на майно з метою забезпечення збереження речових доказів визначені частиною третьою ст. 170 КПК України, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З матеріалів клопотання вбачається, що предметом досудового розслідування є незаконне заволодіння транспортними засобами та реалізація автозапчастин з викрадених автомобілів.

Отже, предметом досудового розслідування вказаного кримінального провадження, є в тому числі майно, на котре накладено арешт.

Слідчий суддя звертає увагу, що досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні триває, а тому з метою запобігання можливості приховування, знищення, перетворення, відчуження означеного майна існує необхідність у подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна.

Таким чином, з урахуванням мети накладення арешту - забезпечення збереження речових доказів, вважаю, що заявником не доведено, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, копії документів, долучені представником власника майна до клопотання, не спростовують обґрунтованої підозри в тому, що вказане майно може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 170-174, 309, 372, 376, 392 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1