465/5341/24
1-кс/465/1791/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.11.2025 м. Львів

Франківський районний суд м. Львова в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Львові заяву захисниці ОСОБА_3 -адвокатки ОСОБА_4 про відвід судді Франківського районного суду м. ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.1, 2 ст.307 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокатка ОСОБА_4 , через канцелярію суду подала заяву про відвід судді, в якій просить задоволити відвід судді Франківського районного суду м. Львова ОСОБА_5 з підстав упередженості.

В обґрунтування заяви покликається на те, що у провадженні судді Франківського районного суду м. Львова ОСОБА_5 перебуває на розгляді кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.1, 2 ст.307 КК України.

Вказує, що в сторони захисту є об`єктивні сумніви щодо неупередженості та безсторонності даного складу суду. Як вбачається зі змісту статей 7, 23 КПК України, відповідно до засад кримінального провадження, суд досліджує докази безпосередньо. Показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. Сторона обвинувачення зобов`язана забезпечити присутність під час судового розгляду свідків обвинувачення з метою реалізації права сторони захисту на допит перед незалежним та неупередженим судом.

Проте, без заслуховування думки сторони захисту в супереч ст. 350 КПК України, суд ухвалив допитати свідка сторони обвинувачення - ОСОБА_6 , який, згідно реєстру матеріалів досудового розслідування, проживає у АДРЕСА_1 в режимі відеоконференції з Пустомитівським районним судом Львівської області. До даного свідка не застосовано заходи безпеки, він не є «залегендований», даний свідок безпідставно та неодноразово не з`являється за викликом до суду. Очевидним є те, що суд задовольнив дане клопотання, бо орган досудового розслідування ВП №3 ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області знаходиться у м. Пустомити Львівської області і таким чином орган досудового розслідування матиме змогу впливати на те, щоб свідок обвинувачення надав покази які потрібні для сторони обвинувачення. А тому, сторона захисту позбавлена права на безпосереднє дослідження доказів судом, щоб пересвідчитися у відсутності тиску зі сторони обвинувачення на даного свідка.

Вважає, що викладені нею факти свідчать проте, що суддя ОСОБА_5 , відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України не може брати учать у кримінальному провадженні, так як дії судді під час здійснення судового розгляду даного кримінального провадження вчинені з грубим порушенням вимог КПК України та норм Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006р, вказують на упередженість суду, а тому просить задоволити заяву про відвід.

Разом з тим, у прохальній частині поданої заяви про відвід судді, захисниця обвинуваченого ОСОБА_3 адвокатка ОСОБА_4 просить проводити розгляд такої заяви у її відсутності.

Відповідно до ч.4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється. Відтак, враховуючи клопотання захисниці про розгляд заяви про відвід судді без її участі, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступних висновків.

Положеннями ст. ст.75, 76 КПК України визначено підстави відводу судді, зокрема відповідно до п. 4 ч.1 ст. 75 суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до ч. 1ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 3, 4, 5 ст. 80 КПК України заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.

Так, мотивуючи подану заяву про відвід, захисниця вказує, що суд ухвалив рішення без з`ясування думки сторони захисту, крім того свідок ОСОБА_6 , який, згідно реєстру матеріалів досудового розслідування, проживає у АДРЕСА_1 братиме участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції з Пустомитівським районним судом Львівської області, однак, до даного свідка не застосовано заходи безпеки, він не є «залегендований».

Однак, заявницею не взято до уваги, що відповідно до ч. 1 ст. 336 КПК України судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин, чи підстав, визначених судом достатніми.

Частиною 2 ст. 336 КПК України встановлено, що суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження.

Відповідно до ч.7 ст. 336 КПК України, суд може постановити ухвалу про участь учасника кримінального провадження у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду в порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті. Допит свідка, потерпілого, спеціаліста може здійснюватися у судовому засіданні в режимі відеоконференції виключно у приміщенні суду, визначеному судом. У виключних випадках в умовах воєнного або надзвичайного стану суд має право допитати свідка, потерпілого в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у порядку, передбаченому частинами четвертою - шостою цієї статті. Якщо особа, яка братиме участь у судовому провадженні дистанційно, знаходиться у приміщенні, розташованому на території, яка перебуває під юрисдикцією суду, або на території міста, в якому розташований суд, судовий розпорядник або секретар судового засідання цього суду зобов`язаний вручити такій особі пам`ятку про її процесуальні права, перевірити її документи, що посвідчують особу, та перебувати поряд з нею до закінчення судового засідання.

Згідно ч.8 ст. 336 КПК України якщо особа, яка братиме участь у судовому провадженні дистанційно, знаходиться у приміщенні, розташованому поза територією юрисдикції суду та поза територією міста, в якому розташований суд, суд своєю ухвалою може доручити суду, на території юрисдикції якого перебуває така особа, здійснити дії, передбачені частиною сьомою цієї статті. Копія ухвали може бути надіслана електронною поштою, факсимільним або іншим засобом зв`язку. Суд, що отримав доручення, за погодженням із судом, що надав доручення, зобов`язаний у визначений в ухвалі строк організувати виконання зазначеного доручення.

Таким чином, допит свідка в режимі відеоконференції відноситься до дискреційних повноважень суду, і тому ухвала суду про допит свідка в режимі відеоконференції з іншого суду, не може бути розцінена як доказ упередженості судді, а тому підстав, передбачених ст. 75 КПК України, які б викликали сумнів у об`єктивності та неупередженості судді при розгляді справи немає.

Суд не вправі, за відсутності підстав, передбачених ст. 75 КПК України, задовольняти необгрунтовану, безпідставну заяву про відвід, оскільки наведене суперечитиме основним засадам кримінально-процесуального законодавства, вимогам, встановленим у Законі України «Про судоустрій і статус суддів», Кодексі суддівської етики, Бангалорських принципах поведінки судді.

Оцінюючи доводи, викладені в заяві про відвід в їх сукупності, суд приходить до висновку, що висловлені доводи щодо відводу судді ОСОБА_5 є такими, що не ґрунтуються на вимогах ст. 75 КПК України, захисницею не надано належних та допустимих доказів наявності упередженості судді ОСОБА_5 у розгляді вищевказаної кримінальної справи.

Враховуючи наведене, підстави для задоволення заяви про відвід судді ОСОБА_5 відсутні.

Керуючись ст. 75, 80, 81, 372 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

у задоволенні заяви захисниці ОСОБА_3 -адвокатки ОСОБА_4 про відвід судді Франківського районного суду м. Львова ОСОБА_5 під час розгляду кримінального про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.1, 2 ст.307 КК України-відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1