УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 грудня 2025 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в залі Вінницького міського суду Вінницької області клопотання прокурора Вінницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, в рамках кримінального провадження № 0001584 внесеного до ЄРДР 27.12.2025, за відсутності фіксації судового розгляду технічними засобами,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання прокурора Вінницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивовано тим, що проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженні № 0001584 від 27.12.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, у зв`язку із чим у органу досудового розслідування постала необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на майно.

Під час розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що 26.12.2025 біля 19:38 год. на нерегульованому пішохідному переході, під час вимкненого міського електроосвітлення, по вул. Д.Нечая в м. Вінниці, на перехресті з вул. К.Широцького навпроти буд. № 67, відбувся контакт лівої бокової частини кузова автомобіля марки «AUDI A6» реєстраційний номер НОМЕР_1 під керуванням водія ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 жит. АДРЕСА_1 , від якого пішохід ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 жит. АДРЕСА_2 , впала на асфальтобетонне покриття та отримала тілесні ушкодження. Зі слів ОСОБА_4 , пішохід з`явився перед його автомобілем після того як невідомий автомобіль темного кольору, який рухався попереду нього зліва, можливо здійснив первинний контакт з пішоходом.

Внаслідок даної дорожньо-транспортної пригоди пішохід ОСОБА_5 отримала тілесні ушкодження у вигляді: закритий перелом шилоподібного відростка лівого ліктьової кістки без зміщення, закритий перелом основи першої п`ясної кістки лівої кисті без зміщення, ЗЧМТ, забійна рана голови та була госпіталізована в нейрохірургічне відділення МКЛ ШМД.

В даному випадку вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України.

27.12.2025 під час огляду автомобіля «AUDI A6» реєстраційний номер НОМЕР_1 на лівій частині кузова, виявлено сліди контакту з пішоходом. Вищевказаний автомобіль вилучено та доставлено на спеціальний майданчик для зберігання тимчасово затриманих транспортних засобів, за адресою: м. Вінниця, вул. Ботанічна, 30/32.

Автомобіль марки «AUDI A6» реєстраційний номер НОМЕР_1 , відповідно до свідоцтва про реєстрацію належить ОСОБА_6 , жит. АДРЕСА_3 та на момент ДТП перебував у користуванні ОСОБА_4 .

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Вилучений автомобіль марки «AUDI A6» реєстраційний номер НОМЕР_1 , постановою слідчого визнаний речовим доказом.

Необхідність у арешті вилучених автомобілів обґрунтовується наявністю підстав вважати, що вони є речовими доказами. Не застосування такого заходу забезпечення призведе до втрати речових доказів, а настання таких наслідків перешкоджатиме встановленню істини у даному кримінальному провадженні.

Крім того, вищевказані транспортні засоби містять на собі сліди дорожньо-транспортної пригоди, на підставі яких можливо встановити наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження щодо дорожньо-транспортної пригоди, які будуть процесуальним джерелом доказів, тобто дадуть змогу провести ряд експертиз, які слугуватимуть доказами у кримінальному провадженню.

Так, згідно зі статтями 131 та 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2)спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

На підставі наведеного, прокурор просив слідчого суддю клопотання задовольнити.

В судове засідання прокурор не з`явився, однак попередньо суду надано матеріали кримінального провадження та копії документів на обґрунтування клопотання, а також надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність. Клопотання підтримав у повному обсязі.

ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилася, про причини неприбуття суд не повідомила, тому відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання розглядається у її відсутність.

З огляду на зазначене, суд вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність учасників процесу, відповідно до вимог частини першої та другої статті 172 КПК України.

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за відсутності фіксації судового процесу технічними засобами.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Враховуючи, що вищезазначений транспортний засіб, який вилучено під час огляду місця ДТП від 27.12.2025, являється джерелом доказів, при дослідженні яких необхідно буде встановити наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження, а також в подальшому виникне необхідність у проведенні ряду експертиз, слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором доведено необхідність накладення арешту на автомобіль марки «AUDI A6» реєстраційний номер НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію належить ОСОБА_6 , жит. АДРЕСА_3 та на момент ДТП перебував у користуванні ОСОБА_4 , оскільки він має значення речових доказів та доведено наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, а тому клопотання про арешт майна є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 131, 132, 170, 171, 172, 173, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Вінницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на автомобіль марки «AUDI A6» реєстраційний номер НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію належить ОСОБА_6 , жит. АДРЕСА_3 та на момент ДТП перебував у користуванні ОСОБА_4 і зберігати його на спеціальному майданчику для зберігання тимчасово затриманих транспортних засобів, за адресою: м. Вінниця, вул. Ботанічна, 30/32.

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на прокурора Вінницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_3 .

Зобов`язати прокурора повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Арешт майна може бути скасований підозрюваним, обвинуваченим, їх захисником, законним представником, іншим власником або володільцем майна, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, за їх клопотанням до суду про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя