Провадження № 1-кп/686/1348/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2025 року м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області, в особі судді ОСОБА_1 , ознайомившись із матеріалами за клопотанням ОСОБА_2 про скасування арешту майна,

встановив:

19.11.2025 р. до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області надійшло клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000113.

У клопотанні зазначено, що воно подане ОСОБА_2 , який просить зняти арешт накладений, ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 31.03.2025 р., на його автомобіль марки «OPEL», моделі «VEGTRA», д.н.з. НОМЕР_1 .

Перевіривши матеріали клопотання прихожу до висновку, що вказане клопотання не може бути розглянуто по суті та його слід повернути адресату з огляду на таке.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України. Зокрема, згідно з ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Тобто, виходячи зі змісту вказаної законодавчої норми законодавства, під час судового провадження арешт майна судом скасовується лише за клопотанням певного кола осіб у випадку, якщо в подальшому застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Окрім того, форма та зміст клопотання про скасування арешту з майна має відповідати загальним вимогам щодо оформлення документів та вимогам КПК України, зокрема вказане клопотання повинно бути підписано особою, якою воно подано, із зазначенням дати підписання (загальні вимоги до оформлення документів).

Суд звертає увагу на те, що в означеному клопотанні йдеться про те, що воно подане саме ОСОБА_2 , однак встановити особу, яка в дійсності подала це клопотання, неможливо, оскільки клопотання було подане не в письмовій формі, а у виді електронного документу та не підписане особою, яка цей документ подала, у порядку, передбаченому для підпису електронних документів.

Подання до суду клопотання в електронному вигляді не звільняє особу від обов`язку дотримуватися правил, за якими мають подаватися такі документи.

На виконання рішення Ради суддів України № 17 від 02.03.2018 р., яким було викладено в новій редакції Положення про автоматизовану систему документообігу суду, рішення Ради суддів України № 16 від 12.04.2018 р., наказу ДСА України від 22.12.2018 р. № 628 «Про проведення тестування підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах» у місцевих та апеляційних судах розпочалась експлуатація підсистеми «Електронний суд» в тестовому режимі.

Підсистема «Електронний суд» забезпечує обмін процесуальними документами (надсилання та отримання документів) в електронному вигляді органами та установами правосуддя, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу.

Отже, для подання процесуальних документів в електронній формі необхідно пройти передбачений підсистемою порядок реєстрації електронної адреси (Електронного кабінету) з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Порядок реєстрації викладено в повідомленні на веб-порталі «Судова влада» від 08.01.2019 р. за посиланням https://court.gov.ua/press/news/619572/.

Суд звертає увагу на положення Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» (далі Закону), статтею п`ятою якого визначено, що електронний документ це документ, інформація в якому зафіксована у виді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. При цьому, відповідно до положень ч.1 та ч.3 ст.6 Закону, для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису та/або електронної печатки завершується створення електронного документа. Згідно з приписами ст.7 Закону, оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

Згідно з п.15, п.27 ч.1 ст.1 ЗУ «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» електронний підпис - електронні дані, що додаються до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються підписувачем як підпис; кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, що створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису.

Відповідно до ч.6 ст.18 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.

Положення КПК України не містять норм про можливість подачі до суду процесуальних документів в електронній формі, зокрема, у форматі WORD, JPG або PDF, шляхом їх надіслання на електронну пошту. Проте не виключається подання скарги за правилами КПК України, сформованої в підсистемі «Електронний суд» та скріпленої електронним цифровим підписом (ЕЦП), з урахуванням положень Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг».

Отже, законодавством на теперішній час передбачено два способи звернення до суду, зокрема й з клопотанням про скасування арешту майна: шляхом його надсилання у паперовому варіанті особою, яка його подає, а підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, який перебуває в ізоляторі тимчасового тримання, слідчому ізоляторі або установі виконання покарань, шляхом подання через адміністрацію відповідної установи, підписаним нею та оформленою відповідно до вимог КПК України або у електронному вигляді, за допомогою підсистеми «Електронний суд», у порядку, наведеному вище.

Надсилання клопотання про скасування арешту майна у електронному вигляді на офіційну електронну адресу (електронну поштову скриньку) суду, не є, за наведених обставин, належним способом звернення до суду, оскільки нормами КПК не передбачено можливості подання вказаного клопотання засобами електронної пошти.

Однак, клопотання про скасування арешту майна, направлене від імені ОСОБА_2 на електронну поштову скриньку суду, не містить електронно-цифрового підпису, що унеможливлює ідентифікацію цієї особи, як суб`єкта звернення зі вказаним клопотанням. Відсутність підпису у поданому клопотанні також свідчить про не підтвердження волевиявлення особи, яка це клопотання подала. Саме по собі зазначення у клопотанні про ту обставину, що воно подане саме власником майна ОСОБА_2 , не слугує належним підтвердженням для встановлення особи, яка подала клопотання.

Крім того, відсутність відомостей про належність вказаній особі електронної поштової адреси, з якої надійшло клопотання, позбавляє суд можливості встановити, що клопотання було надіслано саме тією особою, від імені якої воно подане, а зміст цього клопотання не був спотворений.

Відсутність накладання електронного підпису на вказаному клопотанні підтверджується довідкою працівника канцелярії суду.

За таких обставин, суд позбавлений можливості перевірити право особи, яка подала клопотання, на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

Недоліки, виявлені у клопотанні, позбавляють суд можливості проведення розгляду цього клопотання.

Положеннями Кримінального процесуального Кодексу України не врегульовано питання повернення клопотання про скасування арешту майна.

Згідно ч.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Так, ч.3 ст.172 КПК України передбачено, що суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст.171 КПК, повертає це клопотання прокурору, цивільному позивачу для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи вказані норми закону, суд вважає за необхідне клопотання повернути його ініціатору, роз`яснивши, що після виправлення вказаних недоліків, власник або володілець арештованого майна вправі повторно звернутися до суду з клопотанням в порядку, визначеному ч.1 ст.174 КПК України.

Керуючись ст.ст. 7, 8, 9, 172, 174, 395 КПК України, суд -

постановив:

Клопотання подане від імені ОСОБА_2 про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні №0000113, повернути особі, яка його подала.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя