Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/267/26

Номер провадження: 1-кс/511/99/26

30.01.2026 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання слідчого відділення № 1 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000058 від 22 cічня 2026 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 246 КК України, про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, -

ВСТАНОВИВ:

До Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вказане клопотання, в обґрунтування якого слідчий зазначив, що 21 січня 2026 року до чергової частини відділення поліції № 1 Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 21 січня 2026 року о 15 годині 05 хвилин невідома особа в залізничній лісопосадці, яка розташована в 2- х кілометрах на північ від села Добрий Лук Роздільнянського району Одеської області, біля залізничних колій, здійснювала незаконну порубку лісу.

За вказаним фактом СВ № 1 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області внесено відомості до ЄРДР 22 січня 2026 року за №0000058.

Під ча с проведення огляду місця події, 21 січня 2026 року у період часу з 19 години 30 хвилин по 20 годину 10 хвилин, який проводився на підставі повідомлення зі служби 102, на ділянці місцевості неподалік села Преображенка Роздільнянського району Одеської області було виявлено та вилучено:

-трактор колісний марки Т-40М, реєстраційний номер НОМЕР_1 , який перебуває у власності ПАТ «УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ»;

-причіп марки 2ПТС-4, реєстраційний номер НОМЕР_2 , який перебуває у власності ПАТ «УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ»;

-близько 3-х складометрів дров дерев різних порід;

-мотокосу невідомої марки , оскільки зазначене майно має значення речового доказу.

Позиція учасників розгляду клопотання.

Слідчий відділення № 1 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 надіслав на адресу суду заяву про розгляд клопотання без його участі.

Представник АТ «УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ» адвокат ОСОБА_5 подав до суду заяву, відповідно до якої просив задовольнити клопотання частково, заборонивши відчужувати трактор та причіп, однак дозволити їх використування за цільовим призначенням.

Інші учасники в судове засідання не з`явились.

Відповідно до частини 4 статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.

Відділенням № 1 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження №0000058 від 22 cічня 2026 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 246 КК України.

Частина перша статті 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до постанови слідчого відділення № 1 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 від 22 січня 2026 року, вказане майно визнано речовим доказом.

Положення статті 98 КПК України регламентують, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно пункту першого частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Також, слідчий суддя при розгляді клопотання врахував: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна.

Відповідно до статті 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися, зокрема, на умовах, передбачених законом. Водночас, обмеження права власності має переслідувати законну мету за допомогою засобів, які є пропорційними меті (Beyeler проти Італії (Рішення Великої Палати від 5 січня 2000 року, заява № 33202/96, параграф 107). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи (серед інших, James та інші проти Сполученого Королівства (Рішення від 21 лютого 1986 року, заява № 8793/79, параграф 50).

Разом з цим, накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав, а носить тимчасовий характер застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження, тому відповідні обмеження є розумними і співмірними з огляду на завдання кримінального провадження.

На підставі встановлених обставин, а також зважаючи на те, що вилучене під час досудового розслідування майно має значення речового доказу та є підстави вважати, що в подальшому може бути використане, як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що вказане клопотання є обґрунтованим, та таким, що підлягає частковому задоволенню, оскільки відповідно до частини 4 статті 173 КПК України застосовується найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Керуючись статтями 98, 107, 131, 132, 170, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого відділення № 1 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000058 від 22 cічня 2026 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 246 КК України, про накладення арешту на тимчасово вилучене майно - задовольнити частково.

Накласти арешт у вигляді заборони відчуження на наступне тимчасово вилучене майно, а саме:

-трактор колісний марки Т-40М, реєстраційний номер НОМЕР_1 , який перебуває у власності ПАТ «УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ»;

-причіп марки 2ПТС-4, реєстраційний номер НОМЕР_2 , який перебуває у власності ПАТ «УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ».

Накласти арешт у вигляді заборони розпорядження, користування та відчуження на наступне тимчасово вилучене майно, а саме:

-близько 3-х складометрів дров дерев різних порід;

-мотокосу невідомої марки.

В іншій частині - відмовити.

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Роз`яснити, що відповідно до частини першої статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1