Справа №464/370/26
пр.№ 1-кс/464/79/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.01.2026 року слідчий суддя Сихівського районного суду м.Львова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ відділу поліції №2 Львівського районного управління поліції №2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м.Херсон, з середньо - спеціальною освітою, не одруженого, військовослужбовця, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого у АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

в с т а н о в и в:

слідчий СВ відділу поліції №2 Львівського районного управління поліції №2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим із прокурором Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_9 , про застосування до ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави, 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242240 грн. Покликається на те, що ОСОБА_10 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченому ч.2 ст.307 КК України. Враховуючи особу підозрюваного та обставини вчинення ним злочинних дій, підозрюваному необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити його належну поведінку.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала, просила таке задоволити з мотивів викладених у клопотанні.

Підозрюваний не заперечив щодо обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, однак просив зменшити розмір застави.

Захисник проти клопотання заперечив, просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і зменшити розмір застави.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши клопотання та матеріали в його обґрунтування, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема, переховуватися від суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується особа.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам. Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, слідчий суддя своїм рішенням зобов`язаний забезпечити не тільки права підозрюваного, але й високі стандарти охорони суспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від слідчого судді більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

ЄСПЛ в своїх рішеннях неодноразово зазначав («Нечипорук та Йонкало проти України» від 21 липня 2011 року), що термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, а факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Тримання особи під вартою, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягнення цілі якого і є тримання під вартою.

Слідчим суддею встановлено, що відділом поліції №2 ЛРУП №2 ГУ Національної поліції у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 20 січня 2026 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000050 , в якому ОСОБА_10 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченому ч.2 ст.307 КК України, - незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту особливо небезпечних психотропних речовин.

При розгляді даного клопотання, слідчий суддя вважає, що прокурор довів обґрунтованість підозри висунутої підозрюваному. Так, обґрунтованість підозри висунутої ОСОБА_10 у вчиненні злочину, передбаченому ч.2 ст.307 КК України підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом затримання, протоколом огляду місця події, допитами свідків, висновком експерта, речовими доказами. Будь-які інші докази, які б викликали сумніви в обґрунтованості підозри, в матеріалах кримінального провадження відсутні.

З огляду на встановлені у судовому засіданні обставини та наведені норми Кримінального процесуального кодексу України, вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_10 , слідчий суддя враховує: тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у тяжкому злочині (ст.12 КК України), за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років з конфіскацією майна, його вік, стан здоров`я, сімейний (не одружений), майновий стан (відсутнє постійне офіційне місце роботи), самовільне залишення останнім військової частини з метою ухилення від військової служби, та те, що у ОСОБА_10 відсутнє зареєстроване місце проживання у м.Львові, що свідчить про відсутність його стійких соціальних зв`язків та дає підстави для висновку про наявність ризиків того, що він перебуваючи на волі може вчиняти нові кримінальні правопорушення або продовжити вчинення злочину у якому підозрюється,, переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та експерта, а відтак, до нього необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

При цьому, слідчий суддя бере до уваги імперативний характер положень ч.8 ст.176 КПК України, які підлягають обов`язковому застосуванню.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Враховуючи зазначене положення, відсутність обставин визначених ч.4 ст.183 КПК України, зважаючи на тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_10 , а також дані про його особу та матеріальний стан наведені вище, вважаю, що заставу останньому необхідно визначити в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 266240 грн., який буде достатнім для забезпечення його належної процесуальної поведінки. У разі внесення підозрюваним суми застави покласти на нього обов`язки, передбачені ст.194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 176-178, 181, 193, 194, 196, 309, 369-372 КПК України,

п о с т а н о в и в:

клопотання слідчого СВ відділу поліції №2 Львівського районного управління поліції №2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_6 про застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволити.

Застосувати до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фактично проживаючого по АДРЕСА_2 - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Визначити ОСОБА_11 заставу - 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 266240 грн.

У разі внесення ОСОБА_12 вказаної суми застави покласти на нього обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, у провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження; не відлучатися із м.Львова, без дозволу слідчого, прокурора, суду, у провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження; повідомляти слідчого, прокурора, суд, у провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження про зміну свого місця проживання, утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні №0000050 від 20 січня 2026 року; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу 60 днів з моменту затримання, тобто, до 20 березня 2026 року, включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на ухвалу подається безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, особою, що перебуває під вартою, у той самий строк з моменту вручення їй ухвали.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_13