Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/579/25 Головуючий у суді І-ї інстанції >
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.12.2025 року. колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

Головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

із секретарем ОСОБА_5 ,

за участю прокурора ОСОБА_6 ,

захисника адвоката ОСОБА_7 ,

підозрюваної ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому

апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Фортечного районного суду м.Кропивницького від 12 листопада 2025 року, якою стосовно підозрюваної:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Жовті Води, Дніпропетровської області, громадянки України, зареєстрованої та проживаючої АДРЕСА_1 , раніше не судимої, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364 КК України,

застосовано запобіжний захід у виді у виді особистого зобов`язання строком з 12.11.2025 року до 31.12.2025 року, з покладенням на неї певних обов`язків.

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Фортечного районного суду м.Кропивницького від 12 листопада 2025 року, клопотання слідчого задоволено частково та до підозрюваної ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у виді особистого зобов`язання строком з 12.11.2025 року до 31.12.2025 року, з покладенням на неї певних обов`язків, а саме: прибувати до слідчого, прокурора у кримінальному провадженні та суду за першою вимогою; не відлучатися за межі м. Жовті Води, Дніпропетровської області де вона фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; утримуватись як особисто, так і через третіх осіб у спілкуванні зі свідками у кримінальному провадженні; повідомляти слідчого, прокурора, та суд про зміну місця свого проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Органом досудового розслідування ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364 КК України.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що начальник відділу закупівель управління ДП «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» ОСОБА_8 , діючи за попередньою змовою з уповноваженою особою, відповідальною за організацію та проведення процедур закупівель/спрощених закупівель ОСОБА_9 , зловживаючи службовим становищем в інтересах ОСОБА_10 та ПП «Домінос А», всупереч інтересам служби, за результатами проведення тендерної процедури визначили переможцем ПП «Домінос А» із пропозицією поставки піску кар`єрного для потреб ДП «Схід ГЗК» за завищеною вартістю, що згідно з висновком експерта 451/25-27 від 17.09.2025 заподіяло збитки державі в особі ДП «Схід ГЗК» на суму 1 025 552,75 грн.

Рішення слідчого судді мотивовано тим, що оцінюючи у сукупності всі обставини вчинення кримінального правопорушення, особу підозрюваної, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що забезпечення виконання підозрюваною процесуальних обов`язків та попередження вчинення нею дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, може бути досягнуто шляхом застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання. При цьому, у разі встановлення в ході досудового слідства спроб ухилення від слідства і суду, або ж невиконання покладених на неї процесуальних обов`язків, до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

В апеляційній скарзі прокурор просить скасувати оскаржувану ухвалу та постановити нову, якою обрати запобіжний захід ОСОБА_8 у вигляді застави 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 90 840 грн., з покладенням на неї певних обов`язків.

Свої вимоги обґрунтувала тим, що обгрунтованість підозри ОСОБА_8 у вчиненні злочину за ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364 КК України, підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами. В обгрунтування необхідності обрання запобіжного заходу у виді застави підозрюваній покладається необхідність запобігання ризикам, передбаченим п. п. 1, 2, 3 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема: переховуватися від органів досудового розслідування, суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Так, ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжкого злочину, покарання за вчинення якого передбачено у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, зі штрафом від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Підозрювана ОСОБА_8 усвідомлюючи тяжкість кримінального правопорушення та розуміючи міру покарання, яка може бути до неї застосована у разі ухвалення обвинувального вироку, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності за вчинений злочин.

Зокрема. ОСОБА_8 під час дії на території України воєнного стану, з метою створення перешкод досудовому слідству, може виїхати за межі території України, у зв`язку з цим у правоохоронних органів фактично не буде можливості затримати підозрюваної та, як наслідок, притягнути останню до кримінальної відповідальності, існують ризики переховування останнього у такий спосіб від органів досудового розслідування та суду.

Так, досудове розслідування триває, для всебічного, повного і неупередженого дослідження обставин кримінального провадження необхідно провести ряд слідчих та процесуальних дії, спрямованих на встановлення усіх обставин вчинення злочину, здобуття інших доказів, та перевірку наявних.

У зв`язку з цим, підозрювана ОСОБА_8 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, зокрема для перешкод встановлення обставин, які свідчать про наступне: чи були інші невстановлені наразі досудовим розслідуванням спільники, чи вчинено кримінальне правопорушення внаслідок підбурення інших осіб, де знаходяться грошові кошти, які одержані внаслідок вчинення даного кримінального правопорушення, способи їх використання, тобто вказане свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Разом з цим, ОСОБА_8 маючи можливість вільного пересування та контактів, самостійно або через інших осіб може перешкоджати встановленню істини у справі шляхом впливу на показання інших осіб, які визнані свідками у справі, надавати цим особам поради з урахуванням відомих йому обставин справи, схиляти їх до дачі завідомо неправдивих показань в ході досудового розслідування, з метою штучного створення доказів щодо його непричетності до вчинення інкримінованого йому правопорушення, тим самим перешкодити встановленню істини в кримінальному провадженні, що дає підстави стверджувати, що інший запобіжний захід, крім застави, не зможе ефективно забезпечити виконання запланованих процесуальних рішень у кримінальному провадженні.

Вказане беззаперечно свідчить про наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст. 177 КПК України.

Крім того, в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_8 зазначений вище злочини вчинявся з корисливих мотивів, метою яких було незаконне збагачення, відтак, існує ризик того, що застосування стосовно останньої запобіжного заходу більш м`якого, ніж застава, призведе до вчинення ним інших кримінальних правопорушень з метою особистого збагачення та приховування слідів інкримінованого кримінального правопорушення.

Вказане підтверджується зібраними матеріалами кримінального провадження, зокрема показами свідків та документами, що свідчить про ризик вчинення ОСОБА_8 нових умисних кримінальних правопорушень, в тому числі з метою прикриття своєї злочинної діяльності, зокрема можливість спроби підробити будь-які документи, що можуть мати значення для кримінального провадження, а також вчини ти протиправні дії із протиправно набутим майном, одержаного злочинним шляхом, та/або залучити до вчинення таких злочинів третіх осіб, з якими наявні стосунки, оскільки як встановлено в ході досудового розслідування, підозрювана схильна до протиправних дій внаслідок своїх корисливих спонукань, тобто встановлено наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КГІК України.

Враховуючи наведені обставини, які вказують на наявність ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вбачається що жоден з більш м`яких запобіжних заходів, аніж застава не може запобігти зазначеним ризикам.

Особисте зобов`язання не може бути застосовано в зв`язку з тим, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину, вчиненого з корисливих мотивів, та будь-які позитивні відомості, які б вказували на належну поведінку підозрюваної відсутні, в тому числі враховуючи особу підозрюваної. Крім того, не найбільш м`який запобіжний захід і він не відповідає тяжкості вчиненого злочину, його наслідкам та суспільної потреби у притягненні до відповідальності за вчинення такого ступеню тяжкості кримінальних правопорушень.

В своїх заперечення на апеляційну скаргу прокурора захисник зазначила, що ОСОБА_8 на виконання ухвали від 12.11.2025 здала закордонний паспорт на зберігання та зобов`язується виконувати покладені на неї процесуальні обов`язки, тому просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги прокурора та ухвалу слідчого судді залишити без змін.

Заслухавши доповідача, прокурора, яка підтримала подану апеляційну скаргу та просила ухвалу слідчого судді скасувати, підозрювану ОСОБА_8 та в її інтересах захисника адвоката ОСОБА_7 , які заперечили проти задоволення апеляційної скарги прокурора, перевіривши матеріали клопотання, зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню, виходячи з таких підстав.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Пунктами 3, 5 та 6 ч. 1 ст. 184 КПК України встановлено, що клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, і повинно містити, серед іншого, виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини, а також обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Частиною 1 та 2 ст. 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Вказані вимоги закону слідчим суддею при розгляді клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу слідчим суддею не дотримано. На переконання колегії суддів слідчий суддя дійшов передчасного висновку про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

Так, з матеріалів клопотання вбачається, що слідчим відділом Кропивницького РУП ГУНП у Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0002611 від 31.10.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України.

31.10.2025 ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України - зловживання службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для іншої юридичної особи, використання службовою особою службового становища всупереч інтересам служби, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом державним інтересам, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

Обґрунтованість підозри у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: рапортом працівника УСБУ в Кіровоградській області про виявлення кримінального правопорушення; постанову прокурора від 31.10.2025 про виділення матеріалів досудового розслідування; тендерною документацією ДП «Схід ГЗК» за предметом закупівлі піску кар`єрного у 2024 році для потреб відокремленого підрозділу «Інгульська шахта»; протоколами проведених обшуків та протоколами огляду вилучених речей та документів; висновком експерта за результатами проведення судово-економічної експертизи № 451/25-27 від 17.09.2025; інші матеріали кримінального провадження.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів чи інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Разом із тим слід зазначити, що на даному етапі досудового розслідування, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Термін «обґрунтована підозра», згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова могла вчинити правопорушення.

При цьому, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою або невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувальних заходів.

Перевіряючи доводи прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, колегія суддів, приходить до висновку про наявність підстав вважати, що з огляду на обставини кримінального провадження та тяжкість інкримінованого підозрюваному правопорушення, на даний час існують ризики передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а саме п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду оскільки через тяжкість кримінальних правопорушень у вчинені яких вона підозрюється, зібрані у справі докази та можливе покарання у разі доведення її провини може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності шляхом переховування від органів досудового розслідування та/або суду; п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки підозрювана може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки підозрювана може незаконно впливати на свідків, які ще не допитувалися; п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України оскільки ОСОБА_8 зазначений вище злочини вчинявся з корисливих мотивів, метою яких було незаконне збагачення, відтак, існує ризик того, що застосування стосовно останньої запобіжного заходу більш м`якого, ніж застава, призведе до вчинення нею інших кримінальних правопорушень з метою особистого збагачення та приховування слідів інкримінованого кримінального правопорушення.

Враховуючи наведені обставини, які вказують на наявність ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вбачається що жоден з запобіжних заходів, а ніж застава не може запобігти зазначеним ризикам.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Таким чином, під час розгляду клопотання слідчого про застосування до підозрюваної ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді застави, колегією суддів, розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, а тому при вирішенні питання про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, колегія суддів враховує, що ОСОБА_8 має вік 52 років, неодружена, має на утриманні неповнолітнього сина, який зі слів навчається на денній формі навчання; має постійне місце реєстрації та проживання; офіційно працевлаштована; позитивно характеризується за місцем проживання та реєстрації, раніше до кримінальної відповідальності не притягалася.

Відповідно до висновку експерта 451/25-27 від 17.09.2025 сума збитків ДП «Схід ГЗК» в кримінальному провадженні становить 1 025 552,75 грн.

За таких обставин, колегія суддів доходить висновку, що належна поведінка ОСОБА_8 на досудовому слідстві, із урахуванням наявних ризиків, передбачених ст.177 КПК України, особи підозрюваної, обставин вчинення кримінального правопорушення, може бути забезпечена лише шляхом застосування до неї запобіжного заходу у вигляді застави.

Враховуючи вище викладене колегія суддів вважає, що висновки слідчого судді щодо протилежного є помилковими та передчасними.

На підставі викладеного, колегія суддів погоджується з клопотанням слідчого про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді застави до підозрюваної ОСОБА_8 , оскільки прокурор в повному обсязі довів суду обставини, які виправдовують застосування такого запобіжного заходу як застава. Який в свою чергу забезпечить на даний час виконання підозрюваною процесуальних обов`язків.

Згідно ч.ч. 4, 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Позиція Європейського суду стосовно питання обрання національними судами запобіжного заходу у вигляді застави та призначення її розміру, цілковито прослідковується в рішенні Суду у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangourasv. Spain) від 28 вересня 2010 року. У цій справі, посилаючись на пункт 3 статті 5 Конвенції, заявник стверджував, що сума застави у його справі була необґрунтовано високою та не враховувала конкретні обставини й умови його особистого життя. Суд підтвердив, що відповідно до вказаної статті Конвенції внесення застави може вимагатися лише за наявності законних підстав для затримання особи, а також те, що уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність подальшого тримання обвинуваченого під вартою. Більше того, якщо навіть сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.

Аналізуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, що регулює застосування інституту застави, обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 його суспільну небезпеку, майновий та сімейний стан підозрюваної, відсутність утриманців, стан здоров`я, інші дані про її особу, як того вимагають вимоги ч.4 ст.182 КПК України, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, колегія суддів приходить до висновку про можливість застосування підозрюваній ОСОБА_8 запобіжного заходу застави в розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб з покладенням у разі внесення застави обов`язків, передбачених ст.194 КПК України. Саме такий розмір застави з покладенням обов`язків у разі її внесення, на думку колегії суддів, не є непомірним з урахуванням всіх обставин справи, тяжкості злочину, що інкримінується підозрюваній, і забезпечить стимулюючий ефект цього запобіжного заходу, належну процесуальну поведінку підозрюваної під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання підозрюваною обов`язків.

Таким чином, з урахуванням встановлених обставин, пояснень прокурора, захисника, підозрюваного, практики ЄСПЛ, враховуючи наявні ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а також те, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, колегія суддів визнає за необхідне, застосувати до неї запобіжний захід - заставу, та поклавши на неї обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, в межах строку досудового розслідування.

Згідно ч.3 ст.407 КПК України повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді, суд апеляційної інстанції має право: 1) залишити ухвалу без змін; 2) скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.

За таких обставин беручи до уваги вищевикладене колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню, ухвала слідчого судді підлягає скасуванню, клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 182, 193, 194, 376, 407, 409, 422 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Фортечного районного суду м.Кропивницького від 12 листопада 2025 року, якою клопотання слідчого задоволено частково та до підозрюваної ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у виді у виді особистого зобов`язання строком з 12.11.2025 року до 31.12.2025 року, з покладенням на неї певних обов`язків скасувати.

Клопотання слідчої Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_11 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваній ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваної ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 90 840 гривень, на час досудового розслідування.

Застава може бути внесена на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, а саме на депозитний рахунок Кропивницького апеляційного суду № UA0086310, ; МФО: 820172; банк одержувача: Держказначейська Служба України м. Київ; призначення платежу забезпечення виконання рішення згідно статті 182 КПК України по справі №0002611 від 31.10.2025 року.

Відповідно до ч. 6 ст. 182 КПК України підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Покласти на підозрювану ОСОБА_8 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;

- не відлучатися з Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у кримінальному провадженні №0002611, крім участі у слідчих (процесуальних) діях;

- здати на зберігання до відповідного територіального органу Державної міграційної служби України паспорт громадянки України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_8 , що відповідно до ч. ч. 8, 9 ст. 182 КПК України у разі, якщо підозрювана, будучи належним чином повідомлена, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомила про причини своєї неявки, або якщо порушила інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з дня її проголошення, є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4

(підписи)