У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 серпня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , перевіривши скаргу адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноваженого прокурора відділу Офісу Генерального прокурора у кримінальному провадженні № 000353 від 30 квітня 2024 року, яка полягає у не розгляді клопотання №30-07-25/02 від 30 липня 2025 року

У С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноваженого прокурора відділу Офісу Генерального прокурора у кримінальному провадженні № 000353 від 30 квітня 2024 року, яка полягає у не розгляді клопотання №30-07-25/02 від 30 липня 2025 року.

Вивчивши матеріали скарги, слідчий суддя вважає, що скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, з наступних підстав.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України. Частиною 1 статті 303 КПК України передбачено, які рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора підлягають оскарженню під час досудового провадження.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими ст. 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Приписами ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244, ч. 10 ст. 290 КПК України задекларовано, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Положеннями ч. 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою ст. 7 цього Кодексу.

Виходячи з аналізу норм КПК України, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює досудове розслідування, а тому, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України, зазначене правило застосовується й до розгляду скарг, клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (зокрема ч. 1 ст. 306 КПК України).

При цьому слід зазначити, що 22 березня 2018 року Законом № 2367-VІІІ внесено зміни до КПК, згідно з якими для визначення територіальної юрисдикції судів має значення не місце реєстрації органу досудового розслідування як юридичної особи, а вирішальним є місце знаходження органу досудового розслідування.

Таким чином, скарги на рішення, дії або бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 38 КПК України досудове слідство здійснюють: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України; 3) підрозділи детективів органів Бюро економічної безпеки України.

Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

Зі змісту постанови прокурора від 30 квітня 2024 року, яку долучено захисником до матеріалів скарги слідчим суддею встановлено, що з матеріалів кримінального провадження № 0000158 від 02 квітня 2022 року виділено матеріали досудового розслідування за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.332 КК України, кримінальному провадженню присвоєно номер №000353, досудове розслідування у кримінальному провадженні №000353 від 30 квітня 2024 року доручено слідчим Управління з розслідування злочинів, вчинених у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 року, Державного бюро розслідувань.

З копії витягу ЄРДР встановлено, що Центральним апаратом Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №000353 від 30 квітня 2024 року за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 332 КК України.

Однак, Указом Президента України «Про затвердження організаційної структури Державного бюро розслідувань» від 5 лютого 2020 року затверджена Організаційна структура Державного бюро розслідувань, згідно з якою Центральний апарат ДБР складається: Головне слідче управління; Головне оперативне управління; Головне оперативно-технічне управління; Управління внутрішнього контролю; Управління забезпечення особистої безпеки; Управління з розслідування злочинів, вчинених у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках; Управління правового забезпечення; Управління міжнародного співробітництва; Управління кадрової роботи та державної служби; Управління режимно-секретної роботи та захисту інформації; Управління фінансової діяльності та бухгалтерського обліку; Управління забезпечення діяльності; Управління інформаційних технологій; Відділ по роботі з громадськістю та засобами масової інформації; Відділ організаційно-аналітичного забезпечення; Патронатна служба.

Отже, Управління з розслідування злочинів, вчинених у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках є окремим підрозділом - органом досудового розслідування, який входить до Центрального апарату ДБР.

За таких обставин слідчий суддя вважає, що вирішальне значення має саме фактичне розташування органу досудового розслідування, у даному випадку Управління з розслідування злочинів, вчинених у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 року, Державного бюро розслідувань, яке знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Борисоглібська, 18, а не місце реєстрації ДБР як державної установи, або фактичне місце знаходження Центрального апарату ДБР.

Таким чином, враховуючи те, що орган досудового розслідування у кримінальному провадженні №000353 від 30.04.2024 не знаходиться в межах територіальної юрисдикції Шевченківського районного суду м. Києва, слідчий суддя доходить висновку, що скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженого прокурора відділу Офісу Генерального прокурора у кримінальному провадженні №000353 від 30.04.2024, яка полягає у нерозгляді клопотання №30-07-25/02 від 30 липня 2025 року, необхідно повернути.

Аналогічна правова позиція про те, що дана скарга не підсудна Шевченківському районному суду м. Києва викладена в ухвалі Київського апеляційного суду від 30 липня 2025 року у справі №761/3562/25.

Таким чином, перевіривши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов до висновку, що її слід повернути особі, яка її подала, на підставі п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України.

Одночасно з цим слідчий суддя роз`яснює, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом, з дотриманням правил територіальної підсудності.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 3, 303, 304, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноваженого прокурора відділу Офісу Генерального прокурора у кримінальному провадженні № 000353 від 30 квітня 2024 року, яка полягає у не розгляді клопотання №30-07-25/02 від 30 липня 2025 року - повернути особі, яка її подала, разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту отримання скаржником копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1