Справа № 461/2326/25
Провадження № 1-кс/461/3196/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.05.2025 року м. Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду у м. Львові погоджене з виконувачем обов`язків прокурора другого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001122, відомості про яке 05.11.2024 внесені до ЄРДР за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 361, ч. 3 ст. 190 КК України ,-

в с т а н о в и в:

старший слідчий відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 за погодженням із виконувачем обов`язків прокурора другого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до суду із клопотанням, в якому просить накласти арешт на майно з метою збереження речових доказів, яке було вилучено в ході проведення обшуку 15.05.2025 за адресою: Львівська область, Львівський район, с. Давидів, вул. Незалежності, буд. 39, а саме:

- квитанція АТ КБ «Приват Банк» від 14.04.2025;

- квитанція АТ КБ «Приват Банк» від 12.03.2025;

- квитанція АТ КБ «Приват Банк» від 13.02.2025;

- квитанція АТ КБ «Приват Банк» від 14.05.2025;

- квитанція АТ КБ «Приват Банк» від 13.02.2025;

- квитанція АТ КБ «Приват Банк» від 14.04.2025;

- квитанція АТ КБ «Приват Банк» від 15.01.2025;

- квитанція АТ КБ «Приват Банк» від 15.01.2025;

- квитанція АТ КБ «Приват Банк» від 12.03.2025;

- лічильник газовий ВК-64Т №3046344-031-06-І.

В обґрунтування внесеного клопотання покликається на те, що вилучені в ході обшуку речі та документи, мають доказове значення у даному кримінальному провадженні, оскільки можуть бути знаряддями та засобами вчинення кримінального правопорушення, зберегти на собі його сліди та містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, а також містити інформацію про обставини вчинення кримінального правопорушення та причетних осіб, а тому є необхідним долучення таких речей до матеріалів кримінального провадження з метою використання його у доказуванні, отримання постійного безперешкодного доступу до них, недопущення їх відчуження, зміни або знищення.

З метою забезпечення арешту майна, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд клопотання про накладення арешту на майно без виклику власника майна.

Слідчий та прокурор у судове засідання не з`явились, згідно клопотання просять проводити розгляд без їхньої участі, клопотання підтримують в повному обсязі.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Встановлено, що слідчими слідчого управління ГУНП у Львівській області, за процесуального керівництва прокурорів Львівської обласної прокуратури, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001122 від 05.11.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 5 ст. 361 КК України.

Підставою для внесення відомостей в ЄРДР слугувала заява ТзОВ «Газорозподільні мережі України» про вчинення злочину.

У відповідності до вищевказаної заяви, ТзОВ «Газорозподільні мережі України» є першим національним оператором газорозподілу, утвореним в умовах воєнного стану в державі. Львівська філія є відокремленим структурним підрозділом Товариства, який здійснює господарську діяльність з 01.09.2023. До цього часу розподіл природного газу в межах території Львівської області здійснювався АТ «Львівгаз».

На території обслуговування Пустомитівського УЕГГ Львівської філії Товариства постійно виявляються у великих об`ємах крадіжки природного газу шляхом втручання в роботу лічильників газу (як у юридичних, так і у фізичних осіб-споживачів). Значна кількість таких крадіжок виявляється на території Давидівської дільниці Пустомитівського УЕГГ Філії, що, у свою чергу, свідчить про наявність серйозної системної проблеми, яка призводить до завдання великих збитків.

Втручання у роботу засобів вимірювальної техніки здійснюється шляхом здійснення заміни (зняття старого/встановлення іншого) скла-кришки лічильного механізму та скручування барабанів різних розрядів з метою зміни в сторону зменшення фактичного показника лічильника.

За наявною інформацією, вчинення даних кримінальних правопорушень здійснюється групою осіб, до якої причетні колишні працівники АТ «Львівгаз», які тривалий час працювали та здійснювали обслуговування споживачів на території Давидівської дільниці Пустомитівського УЕГГ, а саме: особа чоловічої статі на ім`я ОСОБА_5 , який проживає в с. Давидів, особи жіночої статі на ім`я ОСОБА_6 , яка проживає в с. Давидів.

Незважаючи на те, що зазначені вище особи не працюють у Товаристві, представляються споживачам Давидівської дільниці Пустомитівського УЕГГ Львівської філії Товариства діючими працівниками газового господарства.

За послугу зі скручування показника лічильника газу, отримують по 4 грн. за 1 скручений м. куб., для пенсіонерів та інвалідів роблять знижку - 3 грн. за 1 скручений м. куб.

21.05.2024 працівниками Львівської філії Товариства під час обстеження системи газопостачання у житловому будинку абонента ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_1 виявлено несанкціоноване втручання роботу ЗВТ - відсутні фіксатори кріплення скла лічильного механізму (легко знімалось) та пошкоджений пломбувальний дріт на барабані пломби. Лічильник газу у абонента ОСОБА_7 демонтовано та запаковано на наступний день - 22.05.2024. Згідно акту експертизи ЗВТ, під час розпакування лічильника газу, на склі лічильного механізму усі фіксатори кріплення були на місці, а на барабанах 5-7 розрядів та трибах між ними виявлено механічні пошкодження, що свідчить про заміну скла лічильного механізму та скручування фактичного показника.

За наявною інформацією, споживач звернувся до ОСОБА_8 , який ввечері 21.05.2024 приїхав у с. Звенигород і встановив інше ціле скло лічильного механізму, з метою приховати сліди втручання в роботу ЗВТ.

За фактом проведеної перевірки виявлення втручання в роботу ЗВТ Львівською філією Товариства та здійснено нарахування необлікованого об?єму природного газу на загальну суму 37 315,77 грн. грн.

Окрім цього, 04.04.2024 працівниками Львівської філії Товариства під час обстеження системи газопостачання у житловому будинку абонента ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_2 , виявлено несанкціоноване втручання в роботу 3ВТ - пошкоджений корпус лічильного механізму у верхній частині у місці прилягання скла.

Всередині лічильного механізму виявлено два зайвих фіксатори скла лічильного механізму, пошкоджені технологічні отвори навпроти барабанів 4-7 розрядів, пошкоджені триби на барабанах 2,3,4,5,6 розрядів, що свідчить про заміну скла лічильного механізму та скручування фактичного показника.

За фактом виявленого втручання в роботу 3ВТ здійснено нарахування необлікованого об?єму природного газу на загальну суму 224 494,20 грн.

Таким чином, внаслідок здійснення крадіжок природного газу, Товариство несе матеріальні збитки, у даному випадку щонайменше близько 260 000 грн., які є для Львівської філії Товариства значними.

Разом з тим, подібні факти продовжують мати місце. А після завершення опалювального сезону, коли фактичний об`єм спожитого газу можна буде викривити в меншу сторону шляхом втручання в обліковий механізм лічильника газу, існує вірогідність, що описані вище випадки втручання в облікові механізми частішатимуть.

11.11.2024 допитаний представник потерпілого Львівської філії ТОВ «Газорозподільні мережі України» ОСОБА_10 підтвердив факти викладені в заяві від 25.10.2024, а також повідомив, що вказане товариство починаючи з 01.09.2023 по теперішній час через несанкціоноване втручання в роботу електронно-обчислювальних машин отримало збитки понад 1 000 000 гривень.

Згідно матеріалів виконаного доручення встановлено, що:

- ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працював слюсарем в АТ «Львівгаз» з 2001 року по 11.05.2023;

- ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , працювала слюсарем та контролером в АТ «Львівгаз» з 2001 року по 11.03.2022.

В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_8 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , з метою власного збагачення, вступивши в злочинну змову з абонентами, яким здійснюється постачання газу від Львівської філії ТОВ «Газорозподільні мережі України», усвідомлено, шляхом обману, передають заниженні показники використання та споживання газу, чим завдають істотної шкоди інтересам держави в особі ТОВ «Львівська філія Газорозподільні мережі України», шляхом втручання в роботу засобу вимірювальної техніки (лічильника газового),заміною (зняття старого/встановлення іншого) скла-кришки лічильного механізму та скручування барабанів різних розрядів з метою зміни в сторону зменшення фактичного показника лічильника.

Вищеописані факти підтверджуються матеріалами негласних слідчих (розшукових) дій.

15.05.2025 проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_13 , за адресою: АДРЕСА_3 , в ході якого виявлено та вилучено:

- квитанція АТ КБ «Приват Банк» від 14.04.2025;

- квитанція АТ КБ «Приват Банк» від 12.03.2025;

- квитанція АТ КБ «Приват Банк» від 13.02.2025;

- квитанція АТ КБ «Приват Банк» від 14.05.2025;

- квитанція АТ КБ «Приват Банк» від 13.02.2025;

- квитанція АТ КБ «Приват Банк» від 14.04.2025;

- квитанція АТ КБ «Приват Банк» від 15.01.2025;

- квитанція АТ КБ «Приват Банк» від 15.01.2025;

- квитанція АТ КБ «Приват Банк» від 12.03.2025;

- лічильник газовий ВК-64Т №3046344-031-06-І.

З огляду на обставини вчинення кримінального правопорушення, на даний час в органу досудового розслідування існує сукупність підстав вважати, що вилучені перелічені речі є речовими доказами у вказаному вище кримінальному провадженні, оскільки містить інформацію щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.

Ч. 7 ст. 237 КПК України передбачено, що при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Згідно з ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Слідчим доведено, що метою накладення арешту на майно є забезпечення речових доказів.

Арешт на вище вказане майно, як тимчасово вилученого майна є розумним та співрозмірним обмеженням права власності щодо виконання завдання кримінального провадження відповідно до ст. 2 КПК України.

Таким чином, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.

Завдання, для виконання якого слідчий звертається із клопотанням може бути виконане.

Незастосування арешту майна із позбавленням права на відчуження та розпорядження, може привести до настання наслідків, які перешкоджатимуть збереженню речових доказів.

Оцінюючи надані стороною обвинувачення докази слідчий суддя вважає їх належними та допустимими, їх сукупність та взаємозв`язок між ними достатній для прийняття процесуального рішення про арешт.

Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, а також з метою збереження речових доказів, вважаю, що клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001122, відомості про яке 05.11.2024 внесені до ЄРДР за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 361, ч. 3 ст. 190 КК України, - задоволити.

Накласти арешт на майно з метою збереження речових доказів, яке було вилучено в ході проведення обшуку 15.05.2025 за адресою: Львівська область, Львівський район, с. Давидів, вул. Незалежності, буд. 39, а саме:

- квитанція АТ КБ «Приват Банк» від 14.04.2025;

- квитанція АТ КБ «Приват Банк» від 12.03.2025;

- квитанція АТ КБ «Приват Банк» від 13.02.2025;

- квитанція АТ КБ «Приват Банк» від 14.05.2025;

- квитанція АТ КБ «Приват Банк» від 13.02.2025;

- квитанція АТ КБ «Приват Банк» від 14.04.2025;

- квитанція АТ КБ «Приват Банк» від 15.01.2025;

- квитанція АТ КБ «Приват Банк» від 15.01.2025;

- квитанція АТ КБ «Приват Банк» від 12.03.2025;

- лічильник газовий ВК-64Т №3046344-031-06-І.

Виконання ухвали покласти на старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, які не викликались до суду протягом п`яти днів з дня її отримання.

Слідчий суддя ОСОБА_1