Справа № 712/8908/25
Провадження № 1кс/712/3312/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 липня 2025 року Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянув в відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси винесене в кримінальному провадженні № 0002295 від 29.06.2025 року, слідчим слідчого відділу Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 та погоджене прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_7 , клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Хмельницький Хмельницької області, українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, непрацюючого, одруженого, на утриманні неповнолітніх дітей не має, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживаючого АДРЕСА_2 , невійськовозобов`язаного, інвалідом, депутатом, учасником бойових дій, ліквідатором наслідків аварії ЧАЕС не являється, раніше судимого, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 2861 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_9 , посилаючись на те, що Слідчим відділом Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліціїв Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002295, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 червня 2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 2861 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 29 червня 2025 року, близько 19 години 25 хвилин, водій ОСОБА_9 , керуючи автомобілем ВАЗ 21043, реєстраційний номер НОМЕР_1 , в стані алкогольного сп`яніння та рухаючись в селі Леськи Черкаського району Черкаської області по проїзній частині вулиці Богдана Хмельницького зі сторони вулиці Пушкіна в напрямку до вулиці Надгірна, на нерегульованому перехресті рівнозначних доріг з вулицею Шевченка, біля будинку №53 по вулиці Богдана Хмельницького, проявив неуважність та порушив вимоги:

- п. 2.3.б) Правил дорожнього руху України, відповідно до якого для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі;

- п. 2.9.а) Правил дорожнього руху України, відповідно до якого водієві забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції;

- п. 16.12 Правил дорожнього руху України, відповідно до якого на перехресті рівнозначних доріг водій нерейкового транспортного засобу зобов`язаний дати дорогу транспортним засобам, що наближаються праворуч, крім перехресть, де організовано круговий рух.

- п. 2.10.а) Правил дорожнього руху України, відповідно до якого у разі причетності до дорожньо-транспортної пригоди водій зобов`язаний негайно зупинити транспортний засіб і залишатися на місці пригоди;

- п. 2.10.в) Правил дорожнього руху України, відповідно до якого у разі причетності до дорожньо-транспортної пригоди водій зобов`язаний не переміщати транспортний засіб і предмети, що мають причетність до пригоди;

- п. 2.10.г) Правил дорожнього руху України, відповідно до якого у разі причетності до дорожньо-транспортної пригоди водій зобов`язаний вжити можливих заходів для надання домедичної допомоги потерпілим, викликати бригаду екстреної (швидкої) медичної допомоги, а в разі відсутності можливості вжити зазначених заходів звернутися по допомогу до присутніх і відправити потерпілих до закладу охорони здоров`я;

- п. 2.10.д) Правил дорожнього руху України, відповідно до якого у разі причетності до дорожньо-транспортної пригоди водій зобов`язаний повідомити про дорожньо-транспортну пригоду орган чи уповноважений підрозділ Національної поліції, записати прізвища та адреси очевидців, чекати прибуття поліцейських.

Так він, керуючи автомобілем ВАЗ 21043, реєстраційний номер НОМЕР_1 , в стані алкогольного сп`яніння, відповідно до висновку № 254 щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного сп`яніння з КНП «Черкаський обласний психоневрологічний диспансер Черкаської обласної ради», та рухаючись в селі Леськи Черкаського району Черкаської області по проїзній частині вулиці Богдана Хмельницького зі сторони вулиці Пушкіна в напрямку до вулиці Надгірна, будучи заздалегідь об`єктивно проінформованим про наближення до нерегульованого перехрестя рівнозначних доріг з проїзною частиною вулиці Шевченка, дорожні знаки перед яким відсутні, біля будинку № 53 по вулиці Богдана Хмельницького в селі Леськи Черкаського району проявив неуважність, не стежив за дорожньою обстановкою та відповідно не реагував на її зміну, а саме здійснив виїзд на перехрестя, не дав дорогу та допустив зіткнення з мотоциклом ММ63 3.112.11, реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який рухався з пасажиром ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , по проїзній частині вулиці Шевченка зі сторони вулиці Дніпровська в напрямку до вулиці Гоголя та перетинав перехрестя з вулицею Богдана Хмельницького, тобто рухався справа наліво відносно напрямку руху автомобіля ВАЗ 21043, реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Після зіткнення з мотоциклом ММ63 3.112.11, реєстраційний номер НОМЕР_2 , водій ОСОБА_9 не вжив можливих заходів для надання медичної допомоги потерпілим ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , не викликав бригаду екстреної (швидкої) медичної допомоги, не повідомив про дорожньо-транспортну пригоду орган чи уповноважений підрозділ Національної поліції та не чекав прибуття поліцейських, продовжив рух на автомобілі ВАЗ 21043, реєстраційний номер НОМЕР_1 , залишивши місце дорожньо-транспортної пригоди, тим самим перемістивши транспортний засіб.

У результаті дорожньо-транспортної пригоди потерпілий ОСОБА_10 , відповідно до довідки з КНП «Третя Черкаська міська лікарня ШМД» Черкаської міської ради від 30.06.2025 отримав тілесні ушкодження у вигляді косого перелому дистального відділу діафізу без зміщення малогомілкової кістки лівої гомілки, що, відповідно до Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, затверджених наказом МОЗ України від 17.01.1995 № 6, відносяться до категорії тілесних ушкоджень середньої тяжкості, що спричинили тривалий розлад здоров`я, та був госпіталізований до КНП «Третя Черкаська міська лікарня ШМД» Черкаської міської ради.

Також, у результаті дорожньо-транспортної пригоди потерпіла ОСОБА_11 , відповідно до довідки КНП «Третя Черкаська міська лікарня ШМД» Черкаської міської ради від 30.06.2025 отримала тілесні ушкодження у вигляді порушення цілісності «сходинко подібного дефекту» кортикального шару по верхньому краю латеральної поверхні надколінника крайового перелому без зміщення верхнього краю надколінника, що, відповідно до Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, затверджених наказом МОЗ України від 17.01.1995 № 6, відносяться до категорії тілесних ушкоджень середньої тяжкості, що спричинили тривалий розлад здоров`я, та була госпіталізована до КНП «Третя Черкаська міська лікарня ШМД» Черкаської міської ради.

Спричинення потерпілим ОСОБА_10 та ОСОБА_11 середньої тяжкості тілесних ушкоджень знаходиться в причинному зв`язку з порушенням водієм автомобіля ВАЗ 21043, реєстраційний номер НОМЕР_1 , ОСОБА_12 вимог п. 16.12 Правил дорожнього руху України.

30 червня 2025 року, о 05 годині 15 хвилин, ОСОБА_9 , було затримано в порядку статті 208 Кримінального процесуального кодексу України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 Кримінального кодексу (порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, що спричинило потерпілому середньої тяжкості тілесне ушкодження), що карається позбавленням волі на строк до трьох років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк від трьох до п`яти років.

30 червня 2025 року ОСОБА_9 , повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_9 інкримінованого правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: даними протоколу огляду місця події від 29.06.2025 на ділянці перехрестя проїзних частин вул. Шевченка та вул. Богдана Хмельницького біля буд. №53 по вул. Богдана Хмельницького в с. Леськи Черкаського району, схемою та фототаблицею до протоколу, показаннями свідка ОСОБА_13 від 29.06.2025, даними протоколу проведення обшуку домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 від 30.06.2025, медичною довідкою рентгенографією від 30.06.2025 на ім`я ОСОБА_10 з КНП «Третя Черкаська міська лікарня ШМД», показаннями потерпілого ОСОБА_10 від 30.06.2025, медичною довідкою рентгенографією від 30.06.2025 на ім`я ОСОБА_11 з КНП «Третя Черкаська міська лікарня ШМД», показаннями потерпілої ОСОБА_11 від 30.06.2025, висновком № 254 щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного сп`яніння ОСОБА_9 з КНП «Черкаський обласний психоневрологічний диспансер Черкаської обласної ради» від 30.06.2025.

Слідчий в клопотанні посилається на те, що відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме вчиняти нові злочини. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Орган досудового розслідування вказує, що підозрюваний ОСОБА_12 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків, у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, може вчинити інше кримінальне правопорушення. Тому жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти вище значеним ризикам.

Окрім того, відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою застосовується до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років. У свою чергу ОСОБА_9 раніше судимий, на даний час притягується до кримінальної відповідальності за злочин передбачений, ч. 1 ст. 286-1 КК України, який відноситься до нетяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до трьох років.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала та просила його задовольнити.

Адвокат в судовому засіданні просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт в нічний час доби.

Підозрюваний в судовому засіданні проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував та просив обрати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання з додатками, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини, які регулюються нормами кримінально-процесуального законодавства.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до практики ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_9 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Враховуючи зібрані докази на даному етапі досудового розслідування, ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України.

Встановлено наявність ризиків, передбачених у п.1, п.3 та п.5 ч.1 ст. 177 КПК України про те, що підозрюваний ОСОБА_9 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Статтею 5 Конвенції про захист прав та основних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, передбачено, що обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Так, Європейська Конвенція з прав людини в свою чергу передбачає можливість затримання чи взяття особи під варту у трьох випадках: 1) вчинення злочину; 2) наявність достатніх підстав вважати, що необхідно запобігти вчиненню злочину; 3) загроза втечі ймовірного злочинця, чи загроза вчинення цією особою нового злочину.

При обранні міри запобіжного заходу слідчий суддя враховує також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечувати не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Суд також враховує особу підозрюваного, який ніде не працює, відсутність на утриманні малолітніх або неповнолітніх дітей, а також відсутність характеризуючих даних підозрюваного.

При цьому, будь-яких даних щодо незадовільного стану здоров`я, який би перешкоджав підозрюваному утримуватися під вартою на час досудового розслідування ні підозрюваним, ні його захисником не надано.

Стороною захисту суду не надано жодного обґрунтування чи підтвердження про можливість обрання підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою. Доводи сторони захисту щодо можливості застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слідчий суддя вважає недостатніми та непереконливими.

Стороною захисту в ході розгляду клопотання слідчого не спростовано доводів органу досудового розслідування про існування вищезазначених ризиків та не надано жодних даних в обґрунтування доводів про зниження їх ступеню та можливості їх запобігання при застосуванні більш м`якого запобіжного заходу.

Тому з метою забезпечення належної поведінки підозрюваного ОСОБА_9 запобіганню переховування від органів досудового розслідування та/або суду, вчинення інших кримінальних правопорушень, можливості перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати щодо останнього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, передбачених КПК України.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статі.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи норму статті 182 КПК України, суд приходить до висновку визначити розмір застави підозрюваному в 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що передбачає п.2 ч. 5 ст. 182 КПК України.

Керуючись ст. ст. 131-132, 176-178, 183-184, 193 194, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, тобто до 28 серпня 2025 року, включно.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання, тобто з 30 червня 2025 року.

Визначити ОСОБА_14 , розмір застави в 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесятгривень), яка може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) та у разі внесення якої, покласти зобов`язання на нього:

1) Прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

2) Не відлучатися за межі Черкаської області.

3) Повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання на іншу адресу та засобів зв`язку.

4) Докласти зусиль до пошуку роботи.

5) Утримуватися від спілкування по даному кримінальному провадженні з потерпілими, свідками, експертами без присутності слідчого, прокурора чи адвоката.

Для утримання підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою, останній підлягає направленню до Слідчого ізолятора м. Черкаси.

Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручається підозрюваному ОСОБА_9 після її оголошення, слідчому для виконання та прокурору для відома.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_15

Повний текст ухвали проголошено 03 липня 2025 року о 14.30 год.