Справа №760/4865/25 1-кс/760/3333/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , із участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу громадянина ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноважених осіб Солом`янського УП ГУНП у м. Києві та процесуальних керівників Солом`янської окружної прокуратури міста Києва, яка полягає в неналежній правовій кваліфікації дій в межах кримінального провадження №0000122, -

в с т а н о в и в:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшла вказана скарга.

Скарга обґрунтована тим, що на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 18.12.2024 року уповноваженою особою Солом`янського УП ГУНП у м. Києві були внесенні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 щодо можливого вчинення злочинів передбачених ч. 1 ст. 190 КК України.

Разом з тим, ОСОБА_3 вважає, що органом досудового розслідування було не вірно визначено попередньо правову кваліфікацію дій викладених в заяві про вчинення злочину.

Заявник та уповноважена службова особа Солом`янського УП ГУНП у м. Києві в судове засідання не з`явились, будучи належним чином повідомленими про дату, місце та час судового засідання. Разом із тим, в своїй скарзі скаржник просить розглянути скаргу у його відсутність.

Слідчим суддею з урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, визнано можливим розгляд скарги у відсутність скаржника та службової особи Солом`янського УП ГУНП у м. Києві.

Згідно частини 4 статті 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження, не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши матеріали скарги та надані документи, слідчий суддя вважає, що подана скарга не підлягає задоволенню.

Так, пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України визначено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна.

Згідно ч.ч. 1-2 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг є Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Національною поліцією України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, Державною фіскальною службою України.

Як встановлено в ході судового розгляду скарги, 18.12.2024 року ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва задоволено скаргу директора та співзасновника ТОВ «С-ПРОФІ» ОСОБА_3 та зобов`язано уповноважених осіб Солом`янського УП ГУНП у м. Києві внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою ОСОБА_3 від 27.09.2024.

Відповідно до ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, зокрема, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Бездіяльність, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій (крім внесення відомостей до ЄРДР та повернення тимчасово вилученого майна), є третім, комплексним видом бездіяльності, оскарження якої допускається відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України та передбачає три обов`язкові ознаки: 1) слідчий або прокурор наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію; 2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК України строк; 3) відповідна процесуальна дія слідчим чи прокурором у встановлений строк не вчинена. Таким чином, наведена норма дозволяє звернутися до суду зі скаргою не на будь-яку бездіяльність, а лише щодо обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством.

Порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань та реєстрації відомостей визначається Наказом Генерального прокурора № 298 від 30 червня 2020 року.

Відповідно до ч. 5 ст. 40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку забороняється. Тому, саме слідчий визначає, які відомості необхідно внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, та попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Крім того, Верховний Суд у своєму «Науковому висновку щодо меж дискреційного повноваження суб`єкта владних повноважень та судового контролю за його реалізацією» від 11.04.2017р. зазначив, що дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти, чи без діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору із будь-ким.

Дискреційне повноваження надається у спосіб його закріплення в оціночному понятті, відносно-визначеній нормі, альтернативній нормі, нормі із невизначеною гіпотезою. Для позначення дискреційного повноваження законодавець використовує, зокрема, терміни «може», «має право», «за власної ініціативи», «дбає», «забезпечує», «веде діяльність», «встановлює», «визначає», «на свій розсуд». При реалізації дискреційного повноваження суб`єкт владних повноважень зобов`язаний поважати основоположні права особи, додержуватися: конституційних принципів; принципів реалізації відповідної владної управлінської функції; принципів здійснення дискреційних повноважень; змісту публічного інтересу; положень власної компетенції; вказівок, викладених у інтерпретаційних атах; фахових правил, закріплених у нормативних актах; адміністративної практики; судової практики; процедурних вимог.

Враховуючи вказане, слідчий суддя вважає, що в діях службових осіб Солом`янського УП ГУНП у м. Києві відсутня бездіяльність, яка, на думку заявника ОСОБА_3 , виразилася у нездійсненні інших процесуальних дій (не вірно визначена кваліфікація вчиненого кримінального правопорушення), оскільки уповноваженим дізнавачем Солом`янського УП ГУНП у м. Києві було виконано ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 18.12.2024 року та внесено відомості за заявою ОСОБА_3 до ЄРДР за тією правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, за якою дізнавач вбачає наявність обставин, викладених у заяві і на даний час.

Повторне внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за одними і тими ж заявами, рівно як і оскарження бездіяльності органу досудового розслідування, в разі такого повтореного невнесення, діючим законодавством не передбачено.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що скарга ОСОБА_3 не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 303, 306, 307, 309, 370-372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Скаргу залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1