Справа № 178/1351/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2025 року Криничанський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у с. Адамівка, Криничанського району, Дніпропетровської області, українця, громадянина України, має середню освіту, не одружений, малолітніх та неповнолітніх дітей на утриманні не має, тимчасово не працює, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимий -

у вчиненненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, -

за участю прокурора ОСОБА_4 ,

УСТАНОВИВ:

Обвинувачений ОСОБА_3 16.04.2024, вночі, достовірно знаючи про дію на території України воєнного стану, прийшов до будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , який належить його матері ОСОБА_5 , та побачив, що на електроопорах №11-12, які розташовані на прилеглій території до території домоволодіння розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , буря пошкодила алюмінієві дроти, які звисали з електроопор № 11-12 та в цей момент у ОСОБА_3 виник злочинний умисел на заволодіння вказаними дротами, взявши з собою металеві молоток та сокиру, приїхав на велосипеді до електроопор №11-12 та за допомогою металевого молотку та сокири, реалізуючи свій злочинний умисел, діючи умисно, таємно, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та розуміючи при цьому, що своїми діями здійснює таємне незаконне, безоплатне вилучення чужого майна, поза волею власника, відрубав алюмінієвий дріт марки «А-35» довжиною 27,4 метри, який належить потерпілому АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», вартість якого згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 2135/24 від 24.04.2024 року становить 471,57 грн, що на праві приватної власності належить АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», після чого ОСОБА_3 , скрутив вказаний алюмінієвий дріт марки «А-35» довжиною 27,4 м та направився до домоволодіння розташованого за адресою: АДРЕСА_2 .

У подальшому ОСОБА_3 розпорядився на власний розсуд викраденим майном, таким чином заподіяв потерпілому АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» майнову шкоду на суму 471,57 грн.

У судовому засіданні прокурор просить закрити кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 на підставі пункту 4-1 ч.1 ст.284 КПК України, у зв`язку з набранням чинності Закону від 18 липня 2024 року № 3886-IX «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів».

ОСОБА_3 не заперечував проти закриття провадження з цієї підстави.

Представник потерпілого ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд кримінального провадження без їх участі.

Суд, заслухавши учасників кримінального провадження, дійшов наступного.

Законом України від 18 липня 2024 року № 3886-IX «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», який набрав чинності 09.08.2024, ст.51 КУпАП викладено у новій редакцій та встановлено, що максимальний розмір викраденого майна для кваліфікації дій особи як дрібне викрадення чужого майна за ч.2 ст.51 КУпАП не може перевищувати двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Статтею 58 Конституції України визначено, що закони та інші нормативно-правові акти, що пом`якшують або скасовують відповідальність, мають зворотну дію в часі.

Відповідно до ч.1 ст.5 КК України закон про кримінальну відповідальність, що скасовує злочинність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Велика Палата Верховного Суду у постанові №0306/7567/12, вказала, що за загальним правилом, закріпленим у частині другій статті 4 КК України, злочинність, караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, який діяв на час його вчинення. Припинення законної сили кримінально-правової норми тягне неможливість її застосування до діянь, що передбачені чи передбачалися у КК України раніше як злочини і скоєні після втрати цією нормою чинності.

Водночас у випадках, коли новий закон про кримінальну відповідальність покращує юридичне становище особи, він поширюється і на діяння, вчинені до набрання ним чинності.

Таким чином, внесені законодавцем зміни призвели до часткової декриміналізації діяння, і дія Закону «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18 липня 2024 року № 3886-IX, який набрав чинності 09.08.2024, має зворотну дію у часі, тому скасовує кримінальну відповідальність у разі заподіяння злочином меншої шкоди, ніж встановлено нормою закону.

Вартість викраденого майна у АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», 16.04.2024, обвинуваченим ОСОБА_3 становить 471,57 грн. Сума матеріальної шкоди доведена висновком судово-товарознавчої експертизи № 2135/24 від 24.04.2024. Сторони кримінального провадження не оспорюють встановлену експертним шляхом вартість викраденого обвинуваченим майна.

Пунктом 5 підрозділу 1 розділу ХХ Податкового кодексу України передбачено що, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу ІV цього Кодексу для відповідного року.

Згідно із підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу ІV цього Кодексу для відповідного року податкова соціальна пільга дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року - для будь-якого платника податку.

При цьому, визначаючи два неоподатковуваних мінімуми доходів громадян, треба виходити із того розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи, який діяв на момент вчинення діяння.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць встановлено в розмірі 3028,00 грн.

Таким чином, відповідно до ст.51 КУпАП (в редакції закону станом на 09.08.2024 року), крадіжка чужого майна вважається дрібною, якщо вартість такого майна на момент здійснення правопорушення, тобто станом на 2024 рік, не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з п.4-1 ч.1 ст.284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо: втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Частиною 4 ст.284 КПК України визначено, що закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої цієї статті, здійснюється прокурором, якщо обвинувачений проти цього не заперечує. За відсутності згоди підозрюваного кримінальне провадження продовжується в загальному порядку, передбаченому цим Кодексом, з урахуванням особливостей, визначених главою 36-1 цього Кодексу.

Ухвала про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої або пунктом 1-2 частини другої цієї статті, постановляється судом з урахуванням особливостей, визначених статтею 479-2 цього Кодексу, якою в ч.3 визначено, що якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої статті 284 цього Кодексу».

З огляду на викладене вище, з урахуванням думки обвинуваченого, який не заперечував проти закриття кримінального провадження, суд приходить до висновку про можливість закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої п.4-1 ч.1 ст.284 КПК України, у зв`язку з декриміналізацією інкримінованого ОСОБА_3 кримінального правопорушення.

Питання про речові докази в кримінальному провадженні суд вирішує відповідно до вимог ст.100 КПК України, процесуальні витрати ст.124 КПК України.

Ураховуючи вищевикладене, керуючись ст.5 ч.1 КК України, ст.ст.284 ч.1 п.4-1, 369-372 КПК України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора ОСОБА_4 - задовольнити.

Кримінальне провадження № 0000123 від 18.04.2024 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, закрити на підставі п.4-1 ч.1 ст.284 КПК України, у зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність такого діяння.

Речові докази:

-металевий молоток та металеву сокиру, які мать деревяні руків`я повернути ОСОБА_3 ;

- алюмінієвий дріт довжиною 27,4 м, марки «А-35», зрізи алюмінієвого дроту марки «А-35» - повернути АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі».

Зняти арешт з алюмінієвого дроту довжиною 27,4 м, марки «А-35», накладений ухвалою Криничанського районного суду.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави витрати запроведення експертизи № СЕ-19/104-24/17993-ТР від 30.04.2024 у розмірі 3786,40 грн.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_7