Справа №639/5592/25
Провадження №1-кс/639/988/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2025 року м. Харків

Слідчий суддя Новобаварського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , розглянувши матеріали провадження за скаргою адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова в порядку ст. 303 КПК України,-

ВСТАНОВИВ:

04.08.2025 року адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з вищевказаною скаргою, в обґрунтування якої зазначив, що ВП №1 ХРУП № ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування за кримінальним провадженням №0000207 від 03.03.2025.

Процесуальне керівництво в рамках даного кримінального провадження здійснюється прокурором Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_5 .

В рамках кримінального провадження №0000207 від 03.03.2025

ОСОБА_4 була визнана потерпілою. Адвокат ОСОБА_3 діючи від імені та в інтересах ОСОБА_4 звернувся до керівника Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_6 зі скаргою від 22.07.2025 на недотримання розумних строків під час досудового розслідування в порядку ст. 308 КПК України.

За результатом розгляду вказаної скарги першим заступником керівника

Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_7 було направлено на адресу адвоката ОСОБА_3 . Лист № 52-589-25 від 25.07.2025. Показовою є також та обставина, що за результатом розгляду скарги адвоката ОСОБА_3 керівництвом Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова не було прийнято жодного процесуального рішення у встановлений КПК України формі, тобто у формі постанови. Натомість, прокурор ОСОБА_7 обмежився лише складанням листа, що також є окремим предметом для оцінки з боку слідчого судді.

При цьому, ОСОБА_4 та її представник - адвокат ОСОБА_3 не можуть погодитись з аргументами викладеними заступником керівника Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_7 в зазначеному вище листі, що стало підставою для подання даної скарги слідчому судді.

Відомості про кримінальне провадження було внесено до ЄРДР 03.03.2025 (тобто 5 місяців тому). В рамках кримінального провадження №0000207 від 03.03.2025

ОСОБА_4 була визнана потерпілою. Разом з тим, потерпіла ОСОБА_4 є також особою, права та законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування за даним кримінальним провадженням, що обґрунтовується наступним. Так, ОСОБА_4 є власником ТЗ - автомобіля FORD BRONCO SPORT, р.н. НОМЕР_1 , VIN3FMCR9C65NRD72105, синього кольору, 2022 року випуску. У вересні 2024 року ОСОБА_4 звернулась до свого знайомого ОСОБА_8 за допомогою з приводу підшукання покупця на вказаний автомобіль. В свою чергу,

ОСОБА_8 звернувся з цього приводу до ОСОБА_9 , однак той домовленості не виконав та зник заволодівши ТЗ. У зв`язку з вказаними обставинами ОСОБА_4 була вимушена звернутись з заявою про вчинений злочин за ч. 1 ст. 289 КК України.

13.03.2025 за результатом проведення слідчо-оперативних дій належний ОСОБА_4

ТЗ, свідоцтво про реєстрацію та ключі від нього було виявлено та вилучено в

АДРЕСА_1 . у зв?язку з цим, прокурор Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_5 звернувся до Жовтневого районного суду м. Харкова з клопотанням про арешт майна. Застосування вказаних заходів прокурор обґрунтовував необхідністю збереження речових доказів та запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та використання в подальшому в протиправній діяльності та зазначав: «Встановлено, що вищевказане майно імовірно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення... На теперішній час триває проведення слідчих (розшукових) дій...»

При цьому, які саме сліди злочину зберегло на собі майно належне ОСОБА_4 , та які саме слідчі (розшукові) дії має намір провести прокурор, в своєму клопотанні ним

зазначено не було. У зв`язку з цим, слідчим суддею лише частково було задоволено клопотання прокурора та в ухвалі від 18.03.2025 зазначено наступне: «Слідчий суддя бере до уваги доводи представника власника майна ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 , та вважає, що клопотання прокурора про арешт майна підлягає частковому задоволенню.

Так, беручи до уваги, що відомостей про призначення у кримінальному провадженні експертних досліджень слідчому судді не надано, у випадку ж призначення, зокрема, судово-товарознавчої експертизи автомобіля він може бути наданий експертам власником безперешкодно, слідчий суддя обирає менш обтяжливий спосіб арешту майна, ніж було запропоновано у клопотанні, з передачею вилученого майна на відповідальне зберігання власнику ОСОБА_4 »

Разом з тим, з моменту винесення судом ухвали про арешт майна минуло 4,5

місяця. Однак, за цей час жодних слідчих (розшукових) дій ні слідчим ні прокурором призначено та проведено не було. Жодні експертизи, предметом яких було би арештоване майно, ні слідчим ні прокурором не призначалось та не проводилось.

Зазначене може свідчити лише про те, що жодної реальної потреби у накладенні

арешту на майно ОСОБА_4 не було, а клопотання прокурора носило суто формальний характер.

В свою чергу, визнання арештованого майна речовим доказом не може бути

єдиною та безумовною підставою для його арешту. Крім того, через таку бездіяльність слідчого та прокурора суттєвим чином безпідставно обмежується право власності ОСОБА_4 , що є неприпустимим. Натомість, необхідно враховувати, що: автомобіль є приватною власністю потерпілої - ОСОБА_4 , яка є добросовісним власником та набула автомобіль у законний спосіб;

орган досудового розслідування не надав жодних доказів, які б доводили наявність в діях ОСОБА_4 будь-яких злочинних дій, в тому числі, ризику щодо знищення речових доказів;

враховуючи обставини злочину, ні автомобіль, ні свідоцтво про реєстрацію ТЗ, ні ключі від нього не містять на собі будь-яких слідів злочину, вони оглянуті та описані слідчим під час огляду місця події, згідно з протоколом огляду місця події; жодної судової експертизи щодо арештованого майна не призначалося та не проводилось; - сам автомобіль, свідоцтво про реєстрацію та ключі від нього вже було вилучено в осіб, які ним незаконно заволоділи та утримували його, та передано його законному власнику - ОСОБА_4 ; - особа, яка вчинила злочин - ОСОБА_9 , був затриманий правоохоронними органами та на сьогоднішній день знаходиться під вартою в слідчому ізоляторі. Таким чином, особу злочинця встановлено та навіть затримано, однак до сьогоднішнього дня ОСОБА_9 , не було повідомлено про підозру.

При цьому, всі докази, необхідні та достатні для повідомлення про підозру або пред`явлення обвинувачення ОСОБА_9 , вже зібрано та вони містяться в матеріалах кримінального провадження. В свою чергу, слідчий та прокурор мали достатньо часу (5 місяців) для проведення всіх слідчих дій, які вони вважали необхідними. Однак, враховуючи відсутність проведення будь-яких слідчих (розшукових) дій за останній час, можна зробити обґрунтований висновок, що досудове розслідування проводитися неналежним чином, а реальної потреби в подальшому арешті майна та забороні ОСОБА_4 володіти, користуватись та розпоряджатись ним немає.

Таким чином, вбачається недобросовісне ставлення органу досудового слідства та прокуратури до своїх професійних обов?язків, що пов?язано з порушенням строків досудового розслідування та затягуванням з прийняттям рішень щодо проведення слідчих (розшукових) дій та повідомленням про підозру. Такі дії слідчого органу та прокуратури є не лише безпідставними, а і порушують права та законні інтереси ОСОБА_4 як потерпілої. З викладених обставин та норм чинного законодавства вбачається, що ОСОБА_4 як особа права та законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування має право звертатись до прокурора вищого рівня зі скаргою на недотримання розумних строків в порядку ст. 308 КПК України. У зв`язку з вищевикладеними обставинами, представник ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_3 був вимушений звернутись до Керівника Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_6 зі скаргою від 22.07.2025 на недотримання розумних строків під час досудового розслідування в порядку ст. 308 КПК України. За результатом розгляду вказаної скарги першим заступником керівника Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_7 було направлено на адресу адвоката ОСОБА_3 . Лист № 52-589-25 від 25.07.2025, в якому

зазначено наступне: «Достатніх підстав для повідомлення про підозру певній особі у вчиненні кримінального правопорушення органом досудового розслідування на цей час не встановлено. Досудове розслідування триває і проводиться необхідний комплекс слідчих (розшукових) дій. Разом з тим, у даному кримінальному провадженні, процесуальним керівником з метою активізації стану досудового розслідування 31.03.2025 було надано вказівки в порядку ст. 36 КПК України. Враховуючи викладене, підстав для вжиття заходів реагування відносно прокурора, якому доручено процесуальне керівництво у провадженні в межах наданих повноважень на даний час не вбачається.»

Натомість, як вже було зазначено вище, за даним кримінальним провадженням грубо порушуються розумні строки. При цьому, твердження заступника керівника Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_7 викладені в його листі (про те, що ще в березні 2025 року були надані процесуальні вказівки), є зайвим підтвердженням цього. Отже, посилання прокурора ОСОБА_7 на те, що триває виконання наданих вказівок процесуального керівника є нічим іншим як намаганням приховати службові порушення процесуального керівника ОСОБА_5 .

У зв`язку із викладеним, заявник просив суд: 1) визнати протиправною бездіяльність посадових осіб (прокурорів) Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова, яка полягає у порушенні розумних строків досудового розслідування за кримінальним провадженням №0000207 від 03.03.2025; 2) зобов?язати керівника та/або першого заступника керівника Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова надати процесуальному керівнику за кримінальним провадженням №0000207 від 03.03.2025 вказівки в порядку ч. 2 ст. 308 КПК України щодо необхідності дотримання розумних строків під час досудового розслідування по кримінальному провадженню №0000207

від 03.03.2025 щодо здійснення процесуальних та слідчих дій, прийняти

процесуальних рішень, в тому числі, щодо невідкладного прийняття рішення щодо повідомлення про підозру, скасування арешту майна належного ОСОБА_4 та вжиття відповідних процесуальних дій.

Заявник в судовому засіданні вказав про підтримання заявлених вимог у повному обсязі.

Прокурор в судове засідання не з`явився, повідомлявся про час та місце його проведення завчасно та належним чином, причини неявки не повідомив.

Вивчивши скаргу та дослідивши додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Судом встановлено, що представник ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_3 звернувся до керівника Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_6 зі скаргою від 22.07.2025 на недотримання розумних строків під час досудового розслідування в порядку ст. 308 КПК України.

За результатом розгляду вказаної скарги першим заступником керівника Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_7 було направлено на адресу адвоката ОСОБА_3 лист № 52-589-25 від 25.07.2025, в якому зазначено наступне: «Достатніх підстав для повідомлення про підозру певній особі у вчиненні кримінального правопорушення органом досудового розслідування на цей час не встановлено. Досудове розслідування триває і проводиться необхідний комплекс слідчих (розшукових) дій. Разом з тим, у даному кримінальному провадженні, процесуальним керівником з метою активізації стану досудового розслідування 31.03.2025 було надано вказівки в порядку ст. 36 КПК України. Враховуючи викладене, підстав для вжиття заходів реагування відносно прокурора, якому доручено процесуальне керівництво у провадженні в межах наданих повноважень на даний час не вбачається.»

Крім того, з наданих до суду матеріалів кримінального провадження №0000207від 03.03.2025 вбачається та підтверджується, що під час досудового розслідування виконано ряд слідчих (розшукових) дій, спрямованих на всебічне, повне та неупереджене розслідування кримінального правопорушення. Вирішується питання про достатність підстав для повідомлення про підозру певній особі у вчиненні кримінального правопорушення органом досудового розслідування на даний час не встановлено. Досудове розслідування триває та проводиться необхідний комплекс слідчих (розшукових) дій.

Під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. (ч. 1 ст. 28 КПК України)

Слідчий суддя забезпечує проведення досудового розслідування у розумні строки тільки у частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції. (ч. 2 ст. 28 КПК України)

Положеннями ч. 6 ст. 28 КПК України встановлено право підозрюваного, обвинуваченого, потерпілого, іншої особи, права чи інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, - на звернення до прокурора, слідчого судді або суду з клопотанням, в якому викладаються обставини, що обумовлюють необхідність здійснення кримінального провадження (або окремих процесуальних дій) у більш короткі строки, ніж ті, що передбачені цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.114 КПК України для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження.

Частиною 3 статті 26 КПК України передбачено, що слідчий суддя вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом ( ч. 1 ст. 22 КПК України).

Отже слідчий суддя вживає заходи судового контролю за досудовим розслідуванням в кримінальному провадженні щодо дотримання розумних строків для виконання процесуальної дії або для прийняття процесуального рішення у двох випадках: коли порушений визначений цим Кодексом строк; коли існує потреба у проведенні слідчих дій та прийняття процесуальних рішень у більш короткі строки, ніж ті, що передбачені цим Кодексом.

Натомість чинна редакція КПК України не встановлює граничних термінів чи індивідуально визначених строків для вручення особі письмового повідомлення про підозру та завершення досудового розслідування.

Крім того, п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України містить визначення, що досудове розслідування стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Частиною восьмою ст. 615 КПК України передбачено, що строк дії воєнного стану не зараховується до загального строку досудового розслідування. Таким чином дії представників сторони обвинувачення залишаються правомірними і не порушують розумні строки, оскільки в цьому кримінальному провадженні не закінчились встановлені граничні строки досудового розслідування, крім того у КПК України відсутній термін для такої процесуальної дії, як вручення повідомлення про підозру.

Слідчий суддя може встановити процесуальний строк лише для конкретної процесуальної дії або прийняття процесуального рішення яку підозрюваний, потерпілий або інші особи, права та інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, вважають за необхідне здійснити у більш короткі строки ніж ті, що передбачені КПК України. У цьому провадженні строк досудового слідства не закінчився. В умовах воєнного стану передчасним і необґрунтованим стане встановлення строку, який не передбачений цим Кодексом.

Конституційний Суд України у рішенні від 30 січня 2003 року (справа про розгляд судом окремих постанов слідчого і прокурора) зазначив, що «поняття розумний строк досудового слідства є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину». Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідність проведення експертиз та отримання висновків тощо. Але за будь-яких обставин строк досудового слідства не повинен перевищувати меж необхідності. Досудове слідство повинно бути закінчене у кожній справі без порушення права на справедливий судовий розгляд і права на ефективний засіб захисту, що передбачено ст. 6, 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

02.03.2022 року Рада Суддів України опублікувала рекомендації щодо роботи судів у мовах воєнного стану, де зазначила, що процесуальні строки по можливості продовжуються щонайменше до закінчення воєнного стану.

Згідно цих рекомендацій, введення в Україні режиму воєнного стану 24.02.2022 року на підставі Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та подальше продовження режиму воєнного стану є об`єктивною та поважною причиною проведення досудового розслідування.

Відповідно до ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на умовах змагальності. Представник сторони обвинувачення подав докази виконання обов`язку щодо ефективності проведеного розслідування, отже процесуальне право учасника кримінального провадження не порушено, не існує підстав для застосування заходів судового контролю для дотримання прав і свобод учасників кримінального провадження.

Згідно пункту 9-1 ч. 1 ст. 303 КПК України, слідчий суддя може скасувати рішення у формі постанови прокурора вищого рівня про відмову в задоволенні скарги про недотримання розумних строків. Тотожний висновок зробив Верховний суд у постанові від 16.05.2019 року (провадження №51-8007 км18) де зазначив, що жодною з норм кримінального процесуального закону, не передбачено повноваження слідчого судді про встановлення процесуального строку. Беззаперечно, ухвалюючи таке рішення слідчий суддя виходить за межі КПК України, адже таке рішення кримінальним процесуальним законом не передбачено.

Положеннями ч. 1 ст. 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскарженні до слідчого судді під час досудового розслідування. При цьому перегляд скарг на можливу бездіяльність прокурора вищого рівня з приводу дотримання розумних строків розслідування кримінальних проваджень, зазначеною нормою кримінального процесуального закону не передбачено.

Відповідно до ч. 2 ст. 303 КПК України скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України.

Щодо скасування арешту майна накладеного ухвалою Жовтневого районного суду міста Харкова від 18.03.2025 слід зазначити наступне. Вищевказаною ухвалою накладено у кримінальному провадженні № 0000207 від 03.03.2025 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 289 КК України, арешт на майно, яке вилучене 13.03.2025 в ході проведення огляду місця події, а саме на транспортний засіб FORD BroncoSport, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , кузов синього кольору, д.н.з. НОМЕР_3 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 , з даними про автомобіль FORD BroncoSport, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , д.н.з. НОМЕР_3 , ключі від автомобіля FORD BroncoSport, д.н.з. НОМЕР_3 , власником якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 та визначено передати на відповідальне зберігання транспортний засіб FORD BroncoSport, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , кузов синього кольору, д.н.з. НОМЕР_3 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 , з даними про автомобіль FORD BroncoSport, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , д.н.з. НОМЕР_3 , ключі від автомобіля FORD BroncoSport, д.н.з. НОМЕР_3 , власнику ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно (ч. 2 ст. 174 КПК України 2012 року).

Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, не призначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові (ч. 4 ст. 174 КПК України 2012 року).

Отже, порядок скасування арешту майна, що накладений в межах кримінального провадження, встановлено ст. 174 КПК України, і відповідно таке питання підлягає розгляду за правилами кримінального судочинства.

Питання щодо скасування арешту майна не підлягає розгляду слідчим суддею в рамках ст. 303 КПК України.

За викладених обставин, слідчий суддя не вбачає бездіяльності посадових осіб Новобаварської оружної прокуратури міста Харкова, яка полягає у порушенні розумних строків досудового розслідування в рамках кримінального провадження №0000207 від 03.03.2025.

З огляду на це, доводи скаржника про дотримання розумних строків досудового слідства заслуговують на увагу та реагування прокурора, який здійснює процесуальне керівництво по даному кримінальному провадження для прискорення досудового розслідування з метою запобігання порушення прав потерпілого.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова в порядку ст. 303 КПК України відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Повний текст ухвали буде складено та оголошено 14.08.2025 року о 15 год. 00 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1