"02" червня 2025 р. Справа № 363/2979/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2025 року слідчий суддя Вишгородського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Вишгороді клопотання прокурора Вишгородської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000142, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.05.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 249 КК України,

ВСТАНОВИВ:

30.05.2025 до Вишгородського районного суду Київської області надійшло вказане вище клопотання.

У клопотанні прокурор просить накласти арешт на майно, яке було вилучено в ході проведеного огляду місця події від 30.05.2025 на березі р. Ірпінь, розташованого в межах села Демидів Вишгородського району Київської області, за координатами 50.7056262, 30.3330099, у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: незаконно вилученні біоресурси - рибу наступних видів: карась сріблястий 79 шт; заборонене знаряддя лову сітки з ліски в кількості 3 шт. розмірами: довжиною 60 м, висотою 1 м, крок вічко - 70 мм; гумовий човен зеленого кольору, два металевих весла, два пластикові контейнери, полотно, заборонивши розпорядження, користування та відчуження до скасування арешту у встановленому законом порядку. Зберігання майна здійснювати в порядку, передбаченому Постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19 листопада 2012 року «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

В обґрунтування клопотання зазначено, що сектором дізнання Вишгородського РУП ГУНП в Київській області, здійснюється розслідування кримінального провадження 30.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що до Вишгородського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення інспектора водної поліції ОСОБА_5 про те, що 30.05.2025 на узбережжі р. Ірпінь в адміністративних межах с. Демидів Вишгородського р-ну Київської обл., виявлено гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який здійснював незаконний вилов риби за допомогою забороненого знаряддя лову сіток з ліски (ЖЕО 14308).

В подальшому, 30.05.2025 в період часу з 06 год. 53 хв. до 06 год. 57 хв. співробітниками поліції Вишгородського РУП ГУГП в Київській області проведено огляд місця події на березі р. Ірпінь, розташованої в межах села Демидів Вишгородського району Київської області, за координатами 50.7056262, 30.3330099, в ході якого, виявлено та вилучено: свіжевиловлену ним рибу, а саме: карась сріблястий 79 шт.; сітки з ліски в кількості 3 шт. розмірами: довжиною 60 м, висотою 1 м, крок вічко - 70 мм.; гумовий човен зеленого кольору, два металевих весла, два пластикові контейнери, полотно, які ОСОБА_4 , використав для незаконного вилову риби.

Вилучена в ході огляду місця події від 30.05.2025 незаконно виловлена риба є предметом вчиненого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Вилучені в ході огляду місця події від 30.05.2025 сітки з ліски в кількості 3 шт. розмірами: довжиною 60 м, висотою 1 м, крок вічко - 70 мм.; гумовий човен зеленого кольору, два металевих весла, два пластикові контейнери, полотно, які були використані для незаконного вилову риби, - є знаряддями вчинення даного кримінального правопорушення.

Вилучені в ході проведеного огляду місця події від 30.05.2025 за вище вказаною адресою водні біоресурси в загальній кількості 79 екз. передані під гарантійну розписку головному державному інспектору Управління державного агенства меліорації та рибного господарства у м.Києві та Київській області ОСОБА_6 з метою подальшої передачі ним вилучених водних біоресурсів на зберігання до рибоприймального пункту фізичної особи-підприємця ОСОБА_7 , який знаходиться за адресою: Київська область, Вишгородський район, с. Рудня Толокунська (50°54`57.7``N, 30°26`11.5``E).

Вилучені в ході проведеного огляду місця події від 30.05.2025 за вище вказаною адресою сітки з ліски в кількості 3 шт. розмірами: довжиною 60 м, висотою 1 м, крок вічко - 70 мм.; гумовий човен зеленого кольору, два металевих весла, два пластикові контейнери, полотно, передані головному державному інспектору Управління державного агенства меліорації та рибного господарства у м.Києві та Київській області ОСОБА_8 під гарантійну розписку для подальшого розміщення вказаних об`єктів на зберігання на території складу Управління державного агенства меліорації та рибного господарства у м.Києві та Київській області, розташованого на роздільній дамбі Київської ГЕС м.Вишгорода.

30.05.2025 дізнавачем СД Вишгородського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_9 винесено постанову про визнання та приєднання до матеріалів кримінального провадження в якості речових доказів предметів та об`єктів, 30.05.2025 на березі р. Ірпінь в межах с. Демидів Вишгородського району Київської області.

Згідно розрахунку матеріальної шкоди, проведеного головним державним інспектором Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у м.Києві та Київській області ОСОБА_6 загальна сума збитків внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів, складає 124 899 грн.

На підставі викладеного у клопотанні, прокурор вважає, що обмеження права володіння для ОСОБА_4 є розумним та співрозмірним завданням кримінального провадження. Окрім того, у разі не накладання арешту на незаконно виловлену рибу, ОСОБА_4 матиме можливість приховати, знищити чи відчужити предмет вчиненого кримінального правопорушення, що в свою чергу унеможливить застосування спеціальної конфіскації.

Окрім того, володільцем вилучених в ході огляду місця події від 30.05.2025 сітки з ліски в кількості 3 шт. розмірами: довжиною 60 м, висотою 1 м, крок вічко - 70 мм.; гумового човна зеленого кольору, двох металевих весел, двох пластикових контейнерів, полотна, є ОСОБА_4 , який 30.05.2025 використав вказане майно, як знаряддя вчинення даного кримінального правопорушення, що підтверджується проведеним оглядом місця події.

Поряд з цим, у разі не накладання арешту на знаряддя лову та свіжовиловлену рибу, ОСОБА_4 матиме можливість приховати, пошкодити, псувати, знищити, перетворити чи відчужити знаряддя вчиненого кримінального правопорушення та предмет кримінального правопорушення, що в свою чергу унеможливить збереження речових доказів, які мають істотне значення для досудового розслідування кримінального провадження.

у зв`язку з тим, що вилучене майно відповідає критеріям частини другої статті 167 КПК України, з метою забезпечення збереження зазначених в клопотанні об`єктів, як речових доказів, та недопущення їх втрати, а також з метою застосування спеціальної конфіскації, прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно.

Відповідно до частини першої статті 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Розгляд клопотання прокурора про арешт майна у кримінальному провадженні №0000142, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.05.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 249 КК України, призначено до розгляду слідчим суддею на 02.06.2025 о 11:30, про що повідомлено учасників провадження.

Прокурор у судове засідання не з`явився, при цьому у прохальній частині клопотання зазначено про розгляд клопотання про арешт майна без його участі.

Володілець майна ОСОБА_4 , у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду клопотання прокурора повідомлений належним чином, при цьому, від ОСОБА_4 надійшла заява про розгляд справи у його відсутності, зазначивши, що не заперечує проти задоволення клопотання прокурора.

Враховуючи положення статті 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання у відсутності учасників провадження.

Згідно із частиною четвертою статті 107 КПК України фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Вивчивши клопотання та дослідивши додані матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про його задоволення з таких підстав.

Як визначено частиною другою статті 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Частиною третьою статті 132 КПК України передбачено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно із статтею 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що 30.05.2025 за повідомленням інспектора водної поліції ОСОБА_5 про те, що що 30.05.2025 на узбережжі р. Ірпінь в адміністративних межах с. Демидів Вишгородського р-ну Київської обл., виявлено гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який здійснював незаконний вилов риби за допомогою забороненого знаряддя лову сіток з ліски (ЖЕО 14308), до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000142 внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення проступку, передбаченого частиною першою статті 249 КК України.

Так, згідно протоколу огляду місця події від 30.05.2025, цього самого дня, у період часу з 06:53 до 06:57 співробітниками поліції Вишгородського РУП ГУГП в Київській області проведено огляд місця події на березі р. Ірпінь, розташованої в межах села Демидів Вишгородського району Київської області, за координатами 50.7056262, 30.3330099, в ході якого, виявлено та вилучено: свіжевиловлену ним рибу, а саме: карась сріблястий 79 шт.; сітки з ліски в кількості 3 шт. розмірами: довжиною 60 м, висотою 1 м, крок вічко - 70 мм.; гумовий човен зеленого кольору, два металевих весла, два пластикові контейнери, полотно, які ОСОБА_4 , використав для незаконного вилову риби.

Постановою дізнавача СД Вишгородського РУП ГУНП в Київській області від 30.05.2025, вилучені під час проведеного огляду місця події від 30.05.2025 у ОСОБА_4 незаконно вилученні біоресурси - рибу наступних видів: карась сріблястий 79 шт; заборонене знаряддя лову сітки з ліски в кількості 3 шт. розмірами: довжиною 60 м, висотою 1 м, крок вічко - 70 мм; гумовий човен зеленого кольору, два металевих весла, два пластикові контейнери, полотно, визнано і долучено до кримінального провадження №0000142 від 30.05.2025 в якості речових доказів, з визначенням місць їх зберігання.

Як визначено частиною другою статті 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Частиною третьою статті 132 КПК України передбачено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (частина третя статті 170 КПК України).

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно статей 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; можливість спеціальної конфіскації майна; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно із статтею 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Описана у клопотанні фабула у сукупності з доданими матеріалами кримінального провадження, на даному етапі провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак вчинення кримінального правопорушення - проступку, передбаченого частиною першою статті 249 КК України.

Згідно із статтею 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини другої статті 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно із частиною другою статті 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Згідно із частиною одинадцятою статті 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

На сьогодні досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, встановлюються всі обставини кримінального правопорушення, вилучені речі мають істотне значення для досудового розслідування, оскільки є знаряддям вчинення кримінального правопорушення та є такими, що відповідають критеріям частини першої статті 98 КПК України та можуть бути використані як доказ у цьому кримінальному провадженні.

Враховуючи доведеність необхідності арешту майна, вказаного у клопотанні, виходячи із розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для арешту майна, заборонивши розпорядження, користування та відчуження його.

Керуючись статтями 131, 132, 170-175, 371, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

клопотання прокурора Вишгородської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000142, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.05.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 249 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено в ході проведеного огляду місця події від 30.05.2025 на березі р. Ірпінь, розташованого в межах села Демидів Вишгородського району Київської області, за координатами 50.7056262, 30.3330099, у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

незаконно вилученні біоресурси - рибу наступних видів: карась сріблястий 79 шт;

заборонене знаряддя лову сітки з ліски в кількості 3 шт. розмірами: довжиною 60 м, висотою 1 м, крок вічко - 70 мм;

гумовий човен зеленого кольору, два металевих весла, два пластикові контейнери, полотно, заборонивши розпорядження, користування та відчуження до скасування арешту у встановленому законом порядку.

Зберігання майна здійснювати в порядку, передбаченому Постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Відповідальність за зберігання речових доказів покласти на СД Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, у відповідності до вимог статті 309 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1