Провадження № 1-кс/761/8360/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2025 року м. Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

представника власника майна - адвоката ОСОБА_4 ,

власника майна - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому засіданні в приміщені суду клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 24.12.2024 та ухвалою Київського апеляційного суду від 27.02.2025 (справа № 761/44578/24) у межах кримінального провадження №0000030 від 08.08.2023,

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 24.12.2024 та ухвалою Київського апеляційного суду від 27.02.2025 (справа № 761/44578/24) у межах кримінального провадження №0000030 від 08.08.2023.

Клопотання мотивовано тим, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 24.12.2024 та ухвалою Київського апеляційного суду від 27.02.2025 у справі №761/44578/24 накладено арешт на майно, яке вилучене 21.11.2024 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: мобільний телефон іPhone SE sn: НОМЕР_1 ; мобільний телефон Xiaomi 11 Lite 5G NE model: НОМЕР_2 DG; ноутбук HP ProBook 440 G5 sn:5CD90202MV; блокнот синього кольору «НАФТОГАЗ ГРУПА»; злиток, схожий на золото, 100 g №879303 umicore 100 g FEINGOLD 999.9; банкноти, схожі на грошові кошти, а саме: 205 900 грн, 18 100 Євро, 233 600 доларів США.

Так, на обґрунтування вказаних доводів адвокат зазначає, що ОСОБА_5 не має будь якого відношення до обставин кримінального провадження, які розслідуються у межах даної справи, оскільки ОСОБА_5 був переведений на посаду начальника департаменту буріння АТ УГВ Наказом «86-к від 09.02.2024, а до цього займав посаду начальника департаменту горизонтального буріння та закінчення свердловин АТ УГВ, а відтак останній не ініціював процедури закупівель які розслідуються у даному кримінальному провадженні, та не готував відповідних обґрунтувань.

Також адвокат зазначає, що ОСОБА_5 у межах даного кримінального провадження про підозру не повідомлялося, та останній навіть не був допитаний як свідок.

Крім того, адвокат також зазначає, що ОСОБА_5 має законне походження вилученого майна, що підтверджується долученими до матеріалів клопотання документами.

Таким чином, на думку адвоката, в подальшому застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба, оскільки вказане майно не є речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

У судовому засіданні представник власника майна - адвокат ОСОБА_4 , власника майна - ОСОБА_5 , підтримали доводи клопотання, просили його задовольнити та скасувати арешт накладений на вищезазначене майно, оскільки вказане майно не має будь якого доказового значення у даному кримінальному провадженні.

Прокурор Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання про скасування арешту майна, просив відмовити у його задоволенні. Вказав, що арешт на вказане майно накладено обґрунтовано і в подальшому у застосуванні вказаного заходу забезпечення кримінального провадження потреба не відпала. Крім того, зазначив, що досудове розслідування на даний час триває, проводиться товарознавча експертиза, за результатом якої буде вирішуватися питання щодо подальшого досудового розслідування.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши доводи учасників справи, слідчий суддя дійшов висновку про наступне.

Так, приписами статей 131, 132 КПК України передбачено, що арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які вживаються за наявності обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування відповідного заходу забезпечення.

При цьому підлягає врахуванню, чи виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи потреби досудового розслідування, а також, чи може бути виконане завдання, для виконання якого сторона обвинувачення звертається з відповідним клопотанням.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Так, з матеріалів клопотання вбачається, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 24.12.2024 та ухвалою Київського апеляційного суду від 27.02.2025 у справі №761/44578/24 накладено арешт на майно, яке вилучене 21.11.2024 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: мобільний телефон іPhone SE sn: НОМЕР_1 ; мобільний телефон Xiaomi 11 Lite 5G NE model: НОМЕР_2 DG; ноутбук HP ProBook 440 G5 sn:5CD90202MV; блокнот синього кольору «НАФТОГАЗ ГРУПА»; злиток, схожий на золото, 100 g №879303 umicore 100 g FEINGOLD 999.9; банкноти, схожі на грошові кошти, а саме: 205 900 грн, 18 100 Євро, 233 600 доларів США.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Вказана процесуальна норма покладає на учасника кримінального провадження, яким ініціюється скасування арешту, обов`язок доведення зазначених обставин.

Отже, саме ця особа має навести необхідне та достатнє обґрунтування своїх доводів, надавши слідчому судді відповідні докази.

Виходячи з вказаної процесуальної норми, на заявника покладається обов`язок довести ті обставини, які можуть стати підставою для скасування арешту.

У той же час, оцінюючи наведені адвокатом доводи, слідчий суддя не знаходить їх переконливими, оскільки вони не доводять наявність підстав для скасування рішення слідчого судді про накладення арешту.

Так, Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000030 від 08.08.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

З мотивувальних частин ухвал про арешт майна вбачається, що при арешті майна суд виходив з того, що вказане майно відповідає критеріям речового доказу.

Слідчим суддею встановлено, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000030 від 08.08.2023, на даний час триває, проводиться товарознавча експертиза у межах даного кримінального провадження, майно на яке накладено арешт має значення для доведення обставин які розслідуються у межах даного кримінального провадження, та є речовим доказом, а тому у подальшому застосуванні арешту майна потреба не відпала.

При цьому доводи клопотання не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії розслідування арешт накладено необґрунтовано чи необхідність в такому арешті майна на даний час відпала, та не містять доказів, які б спростували висновки, викладені в ухвалі слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 24.12.2024 та ухвалі Київського апеляційного суду від 27.02.2025.

Так, адвокатом до матеріалів клопотання не долучено даних на обґрунтування того, що арешт накладено не обґрунтовано або, що в подальшому застосуванні вказаного заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба.

Таким чином, слідчий суддя, розглянувши клопотання в межах питань, які були винесені на його розгляд, та перевіривши надані в обґрунтування цих питань докази, з урахуванням вищенаведеного, дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту майна.

Керуючись статтями 131-132, 170, 172, 173, 174, 309, 372, 376, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 24.12.2024 та ухвалою Київського апеляційного суду від 27.02.2025 (справа № 761/44578/24) у межах кримінального провадження №0000030 від 08.08.2023 - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1