Провадження №: 1-кс/755/2741/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"15" серпня 2025 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні питання про виправлення описки в ухвалі Дніпровського районного суду м. Києва від 13 серпня 2025 року, постановленої при розгляді клопотання старшого слідчого-криміналіста 3 відділу слідчого управління (з дислокацією у м. Київ) Головного управління Служби безпеки України в Автономній Республіці Крим ОСОБА_3 про арешт майна, поданого в межах кримінального провадження № 0000258, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.10.2024 року, за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України,

установив:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебувало на розгляді клопотання старшого слідчого-криміналіста 3 відділу слідчого управління (з дислокацією у м. Київ) Головного управління Служби безпеки України в Автономній Республіці Крим ОСОБА_3 про арешт майна, що належить ОСОБА_4 , який підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 13 серпня 2025 року клопотання слідчого було розглянуто та накладено арешт на належне ОСОБА_4 майно.

Слідчим суддею було виявлено, що при постановленні зазначеної ухвали було допущено механічну описку в її резолютивній частині. Так, в ухвалі помилково зазначено номер кримінального провадження 00000258.

Водночас, зі змісту матеріалів клопотання вбачається, що вірним номером кримінального провадження є 0000258.

Дослідивши матеріали кримінального провадження та, зокрема, ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 13 серпня 2025 року, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно ч. 1 ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасників кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Так, однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають «незмінністю судового рішення». Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену цією статтею, а також ч. 5 ст. 371 КПК можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цього судового рішення.

Так, після перевірки матеріалів справи встановлено, що дійсно в резолютивній частині ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 13 серпня 2025 року має місце механічна описка.

За таких обставин слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження, вважає за необхідне виправити очевидну описку, допущену при постановленні судового рішення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 379 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Виправити описку, допущену в резолютивній частині ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 13 серпня 2025 року, постановленої за результатами розгляду клопотання старшого слідчого-криміналіста 3 відділу слідчого управління (з дислокацією у м. Київ) Головного управління Служби безпеки України в Автономній Республіці Крим ОСОБА_3 про арешт майна, поданого в межах кримінального провадження № 0000258, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.10.2024 року, за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, зазначивши, що номер кримінального провадження є: № 0000258.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом семи днів з дня її винесення через Дніпровський районний суд м. Києва.

Слідчий суддя ОСОБА_1