Справа №295/8007/25
УХВАЛА

17.06.2025 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції №1 Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні №0000072 від 13.03.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий за погодженням з процесуальним керівником звернулася до суду з клопотання, в якому зазначено, що в провадженні слідчого відділення відділу поліції №1 Житомирського районного управління поліції №1 ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000072 від 13 березня 2025 року за ч.4 ст.185 КК України згідно яких у період часу з 20 год. по 22 год. 11.03.2025 невідома особа, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом вільного доступу, таємно викрала велосипед марки "Hammer" сірого кольору, придбаного у липні місяці 2023 року за 10000 грн.

В ході досудового розслідування працівниками СКП відділу поліції №1 Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області здобуто інформацію, що до вказаного кримінального правопорушення може бути причетний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючий по АДРЕСА_2 .

13 червня 2025 року, на підставі ухвали слідчого судді Богунського районного суду м. Житомир, проведено обшук території домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , де у гаражному приміщенні виявлено та вилучено: предмет прямокутної форми з написом «Тротиловая шашка 200 г», що ззовні схожий на заряд вибухової речовини тротил, який упаковано до спецпакету CRI1059242; предмет, що ззовні схожий на піротехнічний засіб за написом «Димовуха», який упаковано до спецпакету АВ2005527 та предмет, що ззовні схожий на заряд вибухової речовини тротил, який частково обмотано чорною ізолентою, який упаковується до спецпакету CRI1059241 та визнано речовими доказами.

Враховуючи, що вилучені речі мають значення у даному кримінальному провадженні, є знаряддями злочину, та містять важливу інформацію, а тому предмет прямокутної форми з написом «Тротиловая шашка 200 г», що ззовні схожий на заряд вибухової речовини тротил, який упаковано до спецпакету CRI1059242; предмет, що ззовні схожий на піротехнічний засіб за написом «Димовуха», який упаковано до спецпакету АВ2005527 та предмет, що ззовні схожий на заряд вибухової речовини тротил, який частково обмотано чорною ізолентою, який упаковується до спецпакету CRI1059241 постановою слідчого визнано речовими доказами в кримінальному провадженні №0000072 від 13.03.2025 та поміщено до камери схову речових доказів ВП №1 Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області.

В судове засідання старший слідчий не з`явився, в прохальній частині клопотання просить проводити розгляд справи без його участі, просив його задовольнити.

Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішення питання про наявність підстав для застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження судом враховано практику Європейського суду з прав людини, а саме ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована ЄСПЛ у справі «Броньовський проти Польщі» від 22.06.2004 року.

Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 ст. 170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вищезазначеного майна, та, враховуючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя вважає, що клопотання обґрунтоване й підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке вилучене під час проведення обшуку, а саме предмет прямокутної форми з написом «Тротиловая шашка 200 г», що ззовні схожий на заряд вибухової речовини тротил, предмет, що ззовні схожий на піротехнічний засіб за написом «Димовуха» та предмет, що ззовні схожий на заряд вибухової речовини тротил, який частково обмотано чорною ізолентою, що належить ОСОБА_4 .

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника та третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1