Справа №766/8305/25
н/п 1-кс/766/4914/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2025 року

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Відділу поліції № 1 Херсонського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Херсонській області ОСОБА_6 про застосування ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

встановила:

Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 29.07.2025 без визначення застави.

Обґрунтування клопотання:

Слідчим відділенням Відділу поліції № 1 Херсонського РУП ГУНП України в Херсонській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001292 від 27.05.2025 за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи 27.05.2025 близько 17.00 год. (більш точного часу органом досудового розслідування не встановлено), за місцем проживання в приміщенні квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , в ході раптово виниклого словесного конфлікту з громадянином ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , наніс останньому із використанням гострого предмета, множинні колото-різані поранення тулуба з ушкодженням внутрішніх органів, та згідно лікарського свідоцтва про смерть №0000529, виданого 28.05.2025 КУ «Бюро судово-медичної експертизи» ХОР, причиною, що призвела 27.05.2025 до смерті ОСОБА_7 , є гостра крововтрата, множинні колото-різані поранення тулуба з ушкодженням внутрішніх органів.

29.05.2025 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , раніше не судимому, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Причетність ОСОБА_4 до вчинення злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, повністю підтверджується наступними доказами, отриманими під час досудового розслідування, а саме: рапортом про виявлення ознак кримінального правопорушення від 27.05.2025; протоколами огляду місця події від 27.05.2025; лікарським свідоцтвом про смерть №0000529 від 28.12.2025; протоколами допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 .

Таким чином враховуючи вищевикладене, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Підставою обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою є наявність ризиків, які передбачені ст. 177 КПК України.

Також згідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що:

- підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України). Даний ризик підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 не одружений, дітей чи інших утриманців не має, відповідно не має міцних соціальних зв?язків. Крім того, про існування вказаного ризику свідчить і те, що тяжкість покарання, яке загрожуватиме ОСОБА_4 у разі визнання його винним в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні за ч. 1 ст. 115 КК України, передбачає безальтернативне позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років;

- підозрюваний може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України), оскільки у разі перебування підозрюваного ОСОБА_4 на волі, останній матиме реальну можливість здійснювати вплив на свідків, які мешкають у одному із останнім квартирному будинку, з метою спотворення відомостей, які останні повідомили у своїх свідченнях органу досудового розслідування.

При встановленні наявності зазначеного ризику слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Вказане надає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість впливу зі сторони підозрюваного на свідків шляхом їх примушування до зміни раніше наданих показів.

За таких обставин є обґрунтованим застосовування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах, що виключають небезпечну поведінку підозрюваного ОСОБА_4 , та застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти вищезазначеним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Враховуючи вищевикладене, та з метою забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 процесуальних обов`язків, і зважаючи на те, що застосування відносно нього більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам.

Доводи сторін у судовому засіданні:

Прокурор в судовому засіданні просив клопотання задовольнити за підставами, викладеними у клопотанні.

Захисник підозрюваного заперечив проти задоволення клопотання, пояснив, що стороною обвинувачення не обґрунтовано належним чином наявність ризиків, не наведено конкретних фактів та обставин, які б свідчили про наявність будь-якого з двох ризиків, заявлених прокурором впливати на свідків та переховуватися від слідства чи суду. Також вважає, що органом досудового розслідування має ще бути проведено ряд слідчих дій, зокрема, допитати його підзахисного, бо він ще не був допитаний через те, що тільки 11.06.2025 був виписаний з хірургічного відділення і через отримане поранення тільки зараз може нормально говорити, тим більше, що він не заперечує свою участь у відтворенні обстановки обстав події. Вказана слідча дія дуже важлива у вказаному кримінальному провадженні, оскільки її проведення, а також проведення судової психіатричної експертизи підозрюваного, зможуть відтворити чітку картину подій, а також того, як вони сприймалися підзахисним, бо природа появи поранення ножом у шию, була отримана від особи, яка нині є загиблою, технічно це можна було би відтворити наступним чином: підозрюваний був притиснутий до якоїсь площини чи шафи чи стіни, а удар в шию був нанесений потерпілим (загиблим) ззаду, при цьому розуміючи, що він може бути вбитим, підозрюваний з положення опущеної руки до низу, тримаючи у руці ніж намагався якось у такий неприродній спосіб наносити удари, щоб той якось зупинився, була достатня кількість ударів 3 чи 5, але говорити на даний час про існування підстав вважати, що протиправне діяння є вбивством тільки тому що для потерпілого настала смерть поки що неможливо, за висновком про смерть однієї людини встановити, що це умисне вбивство також неможливо, а тому необхідно розглядати різні версії обставин події, сторона захисту бачить зовсім іншу кваліфікацію вчиненого ОСОБА_4 правопорушення. Застосування такого запобіжного заходу як тримання під вартою технічно завадить проведенню слідчих дій, тому захисник не погодився з клопотанням із застосуванням саме такого запобіжного заходу як тримання під вартою, а через відсутність зазначених прокурором ризиків вважає за можливе застосування його підзахисному запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний підтримав позицію свого захисника, повідомив, що із народження проживає у АДРЕСА_1 , там же і зареєстроване його місце проживання, проживає один. З 2017 року працював в автомобільно-гаражному кооперативі «Універсал», звільнився після події у цьому кримінальному провадженні. Також повідомив, що визнає, що був учасником подій, описаних у повідомленні про підозру, однак умислу на вбивство не мав, зацікавлений у встановлення повної та правильної картини обставин правопорушення, також вказав, що мав дуже сильні тілесні ушкодження ножом у шию, нанесені загиблим, перебував у реанімації, наразі потребує амбулаторного лікування. Крім того, зазначив, що до кримінальної чи адміністративної відповідальності ніколи не притягався, тікати нікуди ні від кого не збирається, з міста Херсона нікуди не виїжджав і не має наміру їхати, зацікавлений у тому, щоб сприяти слідству та встановити дійсні обставини події. Просив застосувати запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою.

Мотивація суду:

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

2. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три років.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділенням Відділу поліції № 1 Херсонського РУП ГУНП у Херсонській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001292 від 27.05.2025 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Обставини кримінального правопорушення за версією органу досудового розслідування викладені у клопотанні.

29.05.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

За викладених вище обставин, дії ОСОБА_4 кваліфіковано за ч. 1 ст. 115 КК України, а саме: вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

На даному етапі наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому злочину сторона обвинувачення підтверджує зібраними у кримінальному провадженні доказами, зазначеними у клопотанні, дослідженими у судовому засіданні та під час прийняття слідчим суддею процесуального рішення.

При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя не розглядає питання кваліфікації, проте з урахуванням тілесних ушкоджень, отриманих самим підозрюваним, обставин, за яких був виявлений підозрюваний, характером тілесних ушкоджень загиблого, слідчий суддя зазначає, що кваліфікація злочину може бути завищеною і це має враховуватися при визначенні виду запобіжного заходу.

Щодо ризиків, то прокурором зазначено про наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3 ст.177 КПК України.

Ризиками, які підлягають запобіганню, у клопотанні зазначено:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Вимоги до клопотання про застосування запобіжних заходів визначені ст.184 КПК України. Згідно вимог вказаної норми КПК України клопотання повинно містити короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа. А основну частину клопотання має містити посилання на один або кілька ризиків та виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, визначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини. Тобто слідчий прокурор повинні викладати фактичні обставини, які вказують на існування ризиків, і на підставі цих фактичних обставин робити висновок про наявність певного ризику, мали б статися якісь події, які б насторожили слідчого, що підозрюваний може не виконувати процесуальні обов`язки або уникати слідства.

В даному випадку нічого такого не відбувалося.

Слідчий дочекався поки ОСОБА_4 прийшов у лікарні до тями, щоб вручити йому підозру 29.05.2025, а потім 10.06.2025 звернувся із запитом чи може ОСОБА_4 на теперішній час за станом свого здоров`я утримуватись в умовах слідчого ізолятора. Хоч слідчий мав би знати, що чинним законодавством не передбачено витребування медичних висновків про можливість утримання особи в слідчому ізоляторі за станом здоров`я.

І як тільки 10.06.2025 слідчий отримав відомості від лікаря про загальний стан здоров`я хворого ОСОБА_4 , зразу ж звернувся із клопотанням (11.06.2025) про тримання під вартою.

Щодо ризиків, то їх обґрунтування слідчий з прокурором звів до формальних загальних напрацьованих фраз.

Слідчий суддя приходить до висновку про відсутність ризику переховування підозрюваним від органу досудового розслідування та суду, враховуючи те, що ОСОБА_4 не вчинив жодних дій, які б свідчили про його переховування від органів слідства або суду, про своє місце проживання підозрюваним повідомлено орган досудового розслідування. Крім того, підозрюваний офіційно не працевлаштований, що не дає йому можливості матеріально організувати переховування від органів слідства та суду. Доказів вчинення ним будь-яких дій, пов`язаних із переховуванням від органів слідства чи суду, слідчому судді не надано

На переконання слідчого судді наявність підозри та застосовування будь-якого іншого запобіжного заходу вже є стримуючим фактором від переховування від органу досудового розслідування та суду і належної процесуальної поведінки особи.

Щодо незаконного впливу підозрюваним на свідків, прокурор не обґрунтував і не довів на кого саме зі свідків може впливати підозрюваний, в який спосіб підозрюваний може чинити тиск на цих свідків та які це може мати наслідки для досудового розслідування. Освітній рівень підозрюваного, відсутність знань в галузі права не надає йому можливості орієнтуватися у змісті показань свідків, значимості їх показань, а відповідно і тиску з метою якось змінити ці покази, щоб вони перестали бути доказами у кримінальному провадженні. Прокурором також не надано доказів того, що підозрюваний вчинив або може вчинити будь-які дії, направлені на залякування чи вчинення іншого впливу на потерпілого чи свідків.

Слідчий у клопотанні жодним чином не обґрунтував неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, як того вимагається частиною 1 ст.183 КПК України, не зазначивши про це ані слова.

Крім того, у справі має бути проведено ряд слідчих дій, які потребують особистої участі підозрюваного, зокрема, проведення слідчого експерименту щодо обставин правопорушення, проведення експертиз, призначених слідчим у кримінальному провадженні, тим більше, що сторона захисту стверджує про ймовірність перекваліфікації дій ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, тому перебування підозрюваного під вартою значно ускладнить проведення зазначених заходів.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про можливість застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, що буде достатнім для досягнення мети кримінального провадження. Даний запобіжний захід буде стримуючим фактором для виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Щодо покладення обов`язків, визначених ч.5 ст.194 КПК України:

У зв`язку із обранням підозрюваному запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, та встановлення ризиків кримінального провадження, слідчий суддя вважає за необхідне визначити такі обов`язки, які забезпечать встановлені ризики, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження; не відлучатися з м. Херсона без дозволу слідчого, прокурора, суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження, про зміну свого місця проживання.

У відповідності до ч.7 ст.194 КПК України обов`язки, передбачені ч.5 цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного на строк не більше двох місяців.

Керуючись ст.ст.132, 177, 178, 179, 183, 184, 194, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и л а:

Відмовити слідчому у задоволенні клопотання.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження;

- не відлучатися з м. Херсона без дозволу слідчого, прокурора, суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження, про зміну свого місця проживання.

Строк дії ухвали до 29 липня 2025 року.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1