Справа № 991/2971/25
Провадження № 1-кс/991/2964/25
У Х В А Л А

10 квітня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_10.,

за участі:

секретаря судового засідання - ОСОБА_11.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність детектива Національного антикорупційного бюро України (далі - детектив, НАБУ), що полягала у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР),

у с т а н о в и в:

Суть питання, що вирішується, за чиєю ініціативою воно розглядається

1.На розгляд слідчого судді Вищого антикорупційного суду (далі - слідчий суддя, ВАКС) надійшла скарга ОСОБА_1 на бездіяльність, що полягала у невнесенні відомостей до ЄРДР.

2.Скарга обґрунтована тим, що 27.03.2025 ОСОБА_1 засобами електронного зв`язку, з електронної пошти - ІНФОРМАЦІЯ_1 , на офіційну електронну пошту НАБУ - , звернулася із заявою про вчинення кримінальних правопорушень.

3.У заяві зазначала, що 27.02.2025 ОСОБА_1 було вперше отримано у застосунку «Дія» повідомлення про призначення до розгляду цивільної справи № 317/948/25 за позовом представника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_12. до ОСОБА_1 про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів. Із зазначеного повідомлення заявниця дізналася про існування цієї справи у провадженні Запорізького районного суду Запорізької області, а також про ухвалу суду щодо відкриття провадження. Після чого, ОСОБА_1 з метою ознайомлення із матеріалами справи зареєструвалася у системі «Електронний суд», однак позовна заява та додатки до неї в системі не відображалися.

4.Покликаючись на положення ч. 2 ст. 190 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК), згідно із якою одночасно із копією ухвали про відкриття провадження у справі учасникам справи надсилається копія позовної заяви з копіями доданих до неї документів, крім випадків, якщо позов подано в електронній формі через електронний кабінет, ОСОБА_1 зазначала, що відсутність у системі «Електронний суд» таких документів викликали у неї сумніви щодо дотримання процесуальних норм та можливу упередженість суду.

5.Водночас ОСОБА_1 зазначала, що у системі «Електронний суд» було відображено лише декілька документів, зокрема: (1) ухвали суду від 24.02. та 27.02.2025, (2) довіреність ОСОБА_2 , видана на ім`я ОСОБА_3 , (3) клопотання про долучення до матеріалів справи доказів, та (4) довідка від 13.03.2023 за № 2311- про взяття ОСОБА_1 на облік, як внутрішньо переміщеної особи. Окрім цього, ОСОБА_1 звертала увагу на те, що згідно зі звітом про автоматизований розподіл судової справи, позов у цій справі було розподілено між суддями 19.02.2025. Водночас у згаданих вище ухвалах суду відсутні відомості про дату надходження позовної заяви адвоката ОСОБА_12. до суду.

6.Також, ОСОБА_1 звертала увагу на те, що в день постановлення ухвали суду від 24.02.2025 про залишення позовної заяви без руху у зв`язку з несплатою судового збору, ОСОБА_13. через систему «Електронний суд» було подано довіреність на ім`я ОСОБА_3., яка, на переконання заявниці, не є адвокатом або законним представником у розумінні ст. 60 ЦПК. Водночас 24.02.2025 до суду надійшло клопотання про долучення доказів, подане від імені ОСОБА_3 , у якому, без зазначення змісту питання, підстав чи обґрунтування, містилося лише прохання долучити «довідку ВПО». Заявниця вважала, що таке подання документа здійснене із порушенням вимог ч. 2 ст. 83 та пунктів 4 і 5 ч. 1

ст. 183 ЦПК, а також, що суддя Запорізького районного суду Запорізької області ОСОБА_14. не надала належної процесуальної оцінки цим обставинам.

7.Також, ОСОБА_1 покликалася на те, що у долученій ОСОБА_3. до матеріалів цивільної справи № 317/948/25 копії довідки № 2311- від 13.03.2023 про взяття її на облік як внутрішньо переміщеної особи зазначено дві адреси, а саме: зареєстрованого місця проживання - АДРЕСА_1 та адресу фактичного місця перебування - АДРЕСА_2 . Однак, на переконання заявниці, цей документ є фальсифікованим адвокатом ОСОБА_15., оскільки відповідно до витягу із Реєстру територіальної громади за № 2025/002971342, сформованого 03.03.2025, фактичною адресою проживання ОСОБА_1 у період з 06.02.2017 зазначено: АДРЕСА_3 , що, на її переконання, свідчить про відсутність правових підстав для реєстрації останньої як внутрішньо переміщеної особи.

8.Водночас ОСОБА_1 стверджувала, що на момент оформлення такої довідки вона разом із донькою перебувала за межами України, а саме на території Австрії, де отримали статус тимчасово переміщених осіб. Заявниця зазначала, що ця інформація підтверджується, зокрема листом Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України від 05.03.2025 за вих. № 19/В-4996/5875. Водночас звертала увагу на те, що вона нікому не видавала довіреностей на вчинення будь-яких дій, пов`язаних із такою реєстрацією.

9.З огляду на що, заявник вважала, що наведені вище обставини свідчать про створення штучних підстав для підтвердження територіальної підсудності справи саме Запорізькому районному суду Запорізької області. Також, звернула увагу на те, що адвокат ОСОБА_16., на момент подання позовної заяви діяв із порушенням встановлених норм, оскільки намагався забезпечити розгляд справи в суді, який, на її переконання, не є компетентним за територіальною підсудністю, з очевидним наміром провести судове засідання без участі ОСОБА_1 , а також у подальшому забезпечити ухвалення судом завідомо неправосудного рішення про позбавлення її батьківських прав.

10.Окрім того, заявник вважала, що таке судове рішення могло бути використане її колишнім чоловіком - ОСОБА_2 як засіб для уникнення мобілізації та неправомірного перетину державного кордону України.

11.Ба більше, стверджувала, що суддя Запорізького районного суду Запорізької області ОСОБА_14., постановляючи ухвалу від 24.02.2025 про залишення позовної заяви без руху, зазначила лише один недолік - несплату судового збору. Водночас, незважаючи на те, що до позовної заяви, поданої адвокатом ОСОБА_15., серед додатків була долучена копія паспорта ОСОБА_1 , на 12 аркуші якого міститься штамп про її реєстрацію за адресою: АДРЕСА_3 , суд не врахував та не надав належної оцінки відсутності у матеріалах позову доказів на підтвердження реєстрації ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_4 .

12. ОСОБА_1 також зазначала, що хоча в ухвалі судді Запорізького районного суду Запорізької області ОСОБА_17 від 24.02.2025 немає згадки про істотний недолік позовної заяви, а саме відсутність доказів, які б підтверджували її реєстрацію за адресою, що визначає територіальну підсудність, адвокат ОСОБА_16., уже після подання позовної заяви намагався усунути цей недолік штучним шляхом.

13.Так, подана до суду від імені ОСОБА_3 довідка № 2311- від 13.03.2023 про взяття ОСОБА_1 на облік як внутрішньо переміщеної особи містить недостовірну інформацію щодо адреси проживання та фактичного її перебування, а також не відповідає адресі, зазначеній у «шапці» позовної заяви, зокрема АДРЕСА_5 , що, на переконання заявника, також свідчить про фальсифікацію цього доказу.

14.На переконання заявника, такі невідповідності, а також використання різних, недостовірних адрес, очевидно залишилися поза увагою суду. Водночас ОСОБА_1 вважала, що саме після неформального спілкування з суддею ОСОБА_4 , адвокат ОСОБА_16. дізнався про відсутність у позовній заяві доказів територіальної підсудності судової справи Запорізькому районному суду Запорізької області, що стало наслідком подання останнім сфальсифікованої довідки через сторонній обліковий запис - ОСОБА_3 .

15.Окрім того, електронна адреса, зазначена у «шапці» позовної заяви, поданої адвокатом ОСОБА_15. та у клопотанні про долучення до позовної заяви доказів від імені ОСОБА_3 , була ідентичною - ІНФОРМАЦІЯ_2 , що, на переконання заявника, є доказом того, що позов та клопотання складалися однією й тією ж особою - адвокатом ОСОБА_15.

16.Заявник також зазначала, що саме після надходження до суду довідки від 13.03.2025, суддя Запорізького районного суду Запорізької області ОСОБА_14., свідомо проігнорувавши всі раніше зазначені суперечності та недоліки позовної заяви, а також додані до неї матеріали, постановила ухвалу від 27.02.2025 про прийняття цієї позовної заяви до розгляду та відкриття провадження.

17.Водночас ОСОБА_1 звертала увагу на те, що у системі «Електронний суд» не виявила ані заяви представника позивача про долучення квитанції про сплату судового збору, про яку зазначається в ухвалі суду від 27.02.2025, ані будь-якого підтвердження факту здійснення такої оплати.

18.На переконання заявника, така послідовність дій свідчить про упереджений підхід судді до розгляду справи та про намагання легалізувати підроблені докази, що, у свою чергу, створює підстави для сумнівів у законності відкриття провадження у цій справі.

19.28.03.2025 ОСОБА_1 подала до суду клопотання, у якому просила внести до системи «Електронний суд», подану адвокатом ОСОБА_15. позовну заяву разом із усіма доданими до неї додатками, з метою її ознайомлення із матеріалами справи. Того ж дня, це клопотання було відображено у системі «Електронний суд», однак станом на 04.03.2025 зворотного зв`язку від працівників суду заявник не отримала.

20. 04.03.2025 ОСОБА_1 направила до суду заяву, яка стосувалася вирішення процесуальних питань. Подана нею заява від 04.03.2025 була відображена у системі «Електронний суд» 06.03.2025, однак 05.03.2025 до останньої зателефонувала суддя Запорізького районного суду Запорізької області ОСОБА_14. із пропозицією надіслати документи, про які йшла мова у клопотанні ОСОБА_1 від 28.02.2025 на її електронну адресу, обґрунтовуючи це тим, що наразі система «Електронний суд» працює погано. Після цієї розмови ОСОБА_1 надійшло повідомлення на її особисту електронну адресу, в якому містилася позовна заява разом із усіма доданими до неї документами.

21.Водночас 05.03.2025, під час телефонної розмови із суддею ОСОБА_4 , ОСОБА_1 дізналася про існування поданого адвокатом ОСОБА_15. клопотання про залишення позовної заяви без розгляду від 03.03.2025.

22.Окрім того, ОСОБА_1 звертала увагу на те, що в отриманому від суду файлі у PDF форматі, а саме у «клопотанні про залишення позову без розгляду від 03.03.2025» зазначено лише короткий текст «Прошу залишити позовну заяву без розгляду», що на її переконання, свідчить про порушення адвокатом ОСОБА_15. вимог цивільного процесуального законодавства, зокрема пунктів 4 і 5 ч. 1 ст. 183 ЦПК, з яких вбачається, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: (1) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника, та (2) підстави заяви (клопотання, заперечення), а також неврахування суддею ОСОБА_14. порушення адвокатом таких вимог.

23.Також, заявник звертала увагу на те, що зазначене вище клопотання по стилю викладення схоже на клопотання про долучення доказів від 24.02.2025, яке було подане до суду від імені ОСОБА_3. Ураховуючи це, на переконання ОСОБА_1 , ці два клопотання підготувала одна і та сама особа - адвокат ОСОБА_16.

24.Окрім того, заявник звертала увагу на те, що під час перевірки нею властивостей PDF файлу «Клопотання про залишення позову без розгляду», заявником було установлено, що датою його формування є 05.03.2025 16:01:20, а не 03.03.2025.

25.Водночас в ухвалі суддя ОСОБА_14. зазначила, що 13.03.2025 виконавчий комітет Широківської сільської ради Запорізького району Запорізької області як орган опіки та піклування повідомив про неможливість надати висновок щодо доцільності позбавлення батьківських прав ОСОБА_1 стосовно її доньки ОСОБА_5 , оскільки за результатом виїзду за адресою зареєстрованого місця проживання як ВПО ОСОБА_1 встановлено, що остання не проживає за цією адресою, а її місцезнаходження невідоме.

26.З огляду на що, ОСОБА_1 вважала, що така процесуальна позиція судді ОСОБА_14. обумовлюється тим, що на момент постановлення цієї ухвали остання могла перебувати у неформальних і корупційних стосунках із адвокатом ОСОБА_6 . Водночас заявник звертала увагу на те, що це не перша судова справа під головуванням судді ОСОБА_4 , предметом розгляду якої є позбавлення батьківських прав за участі адвоката ОСОБА_18., зокрема цивільна справа за позовом ОСОБА_7 до ОСОБА_8 .

27.Заявник переконана, що такі обставини свідчать про наявність у діях судді Запорізького районного суду Запорізької області ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_12., а також ОСОБА_2 складу кримінальних правопорушень, передбачених статтями 15, 17, 27, 114-1, 190, ч. 3 ст. 358, 364, 384, 396 Кримінального кодексу України (далі - КК).

28.Станом на момент звернення до слідчого судді зі скаргою, відомості за заявою ОСОБА_1 до ЄРДР внесені не були.

29.З огляду на що, заявник просила зобов`язати уповноважених осіб НАБУ внести до ЄРДР відомості про кримінальні правопорушення за її заявою від 27.03.2025, надати витяг з ЄРДР і розпочати досудове розслідування.

Позиція учасників у судовому засіданні

30.У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, просила скаргу розглядати за її відсутності на підставі доданих до скарги процесуальних документів і доказів.

31.Представник НАБУ у судове засідання не з?явився, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи. Однак до початку розгляду скарги, від детектива НАБУ ОСОБА_19 до слідчого судді надійшли письмові заперечення, зміст яких зводиться до того, що під час аналізу заяви ОСОБА_1 про вчинення кримінальних правопорушень від 27.03.2025 органом досудового розслідування не було установлено відомостей, які б могли свідчити про ймовірність вчинених кримінальних правопорушень, підслідних детективам НАБУ, про що заявника було проінформовано.

32.Відповідно до ст. 306 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) відсутність детектива не є перешкодою для розгляду скарги.

33.Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК у зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Установлені слідчим суддею обставини, мотиви, з огляду на які слідчий суддя постановив цю ухвали, і положення закону, якими він керувався

34.Згідно із ч. 1 ст. 24 КПК, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК.

35.Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

36.Слідчим суддею установлено, що 27.03.2025 ОСОБА_1 звернулася до НАБУ із заявою про вчинення кримінальних правопорушень, в якій стверджувала, що у діях судді Запорізького районного суду Запорізької області ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_12. і ОСОБА_2 убачаються ознаки кримінальних правопорушень, передбачених статтями 15, 17, 27, 114-1, 190, ч. 3 ст. 358, 364, 384, 396 ККУ.

37.На запит слідчого судді про надання копій матеріалів за результатами розгляду заяви ОСОБА_1 , детектив НАБУ ОСОБА_19 надіслав письмові заперечення, зі змісту яких вбачається, що під час аналізу заяви ОСОБА_1 про вчинення кримінальних правопорушень від 27.03.2025 органом досудового розслідування не було установлено відомостей, які б могли свідчити про ймовірність вчинених кримінальних правопорушень, підслідних детективам НАБУ, про що заявника було проінформовано.

38.Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

39.Пунктом 2 глави 3 розділу II Положення про ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджено Наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298 установлено що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

40.На переконання слідчого судді, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Ці обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України). Втім після внесення відомостей до ЄРДР, у разі встановлення органом досудового розслідування непідслідності цього кримінального правопорушення, прокурор, ураховуючи ст. 216 КПК вправі визначити підслідність за іншим органом досудового розслідування.

41.До того ж, відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 06.07.2022 у справі № 454/2576/17, під час внесення відомостей до ЄРДР визначені КПК вимоги щодо дотримання правил підслідності не обов`язкові. Сама по собі реєстрація відомостей про кримінальне правопорушення і початок розслідування іншим слідчим органом, ніж тим, який визначено в ст. 216 КПК, не становить порушення кримінального процесуального законодавства й не свідчить про реалізацію повноважень, не передбачених КПК. Слідчий не має права відмовити у внесенні відомостей до ЄРДР із підстав того, що виявлене кримінальне правопорушення йому не підслідне. Обов`язок розпочати досудове розслідування покладається на слідчого незалежно від того, чи належить відповідне кримінальне правопорушення до його предметної підслідності.

42.Натомість, відомості за заявою ОСОБА_9 від 27.03.2025 за викладеними у ній фактами до ЄРДР внесені не були.

43.Слідчий суддя установив, що у заяві, зокрема зазначений короткий виклад обставин, що можуть свідчити про ймовірне вчинення кримінального правопорушення, а також попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення, тому її можна вважати належною правовою підставою для вчинення органом досудового розслідування дій, передбачених ст. 214 КПК.

44.Отже, слідчий суддя вважає, що з огляду на викладені заявником факти у заяві про вчинення кримінального правопорушення, не можливо однозначно стверджувати про відсутність події чи складу кримінального правопорушення, натомість зазначені у заяві обставини мають бути перевірені органом досудового розслідування, шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування.

45.Водночас слідчий суддя зазначає, що визначення правової кваліфікації під час внесення до ЄРДР відомостей є дискрецією слідчого (детектива), тому слідчий суддя не вправі зазначати в ухвалі правову кваліфікацію, за якою слід внести відомості до ЄРДР.

46.Окрім цього, не підлягають задоволенню вимоги скарги заявника щодо зобов`язання надати їй витяг з ЄРДР, оскільки ч. 1 ст. 214 КПК визначено обов`язок слідчого (детектива) надати заявнику витяг з ЄРДР через 24 години з моменту внесення відомостей до ЄРДР, а тому наразі така бездіяльність відсутня.

47.Однак слідчий суддя роз`яснює заявнику, що вона не позбавлена права в майбутньому оскаржити бездіяльність детектива щодо ненадання витягу з ЄРДР, у випадку існування для цього підстав.

48.З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що скаргу належить задовольнити частково.

Керуючись статтями 369-372, 375, 376 КПК, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність детектива Національного антикорупційного бюро України, що полягала у невнесенні відомостей до ЄРДРзадовольнити частково.

Зобов`язати уповноважену особу Національного антикорупційного бюро України внести до ЄРДР відомості про кримінальні правопорушення за заявою ОСОБА_1 від 27.03.2025.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти цієї ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_20