КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.ПОЛТАВИ
Справа № 552/3833/25
Провадження № 1-кс/552/972/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.05.25

09 травня 2025 року слідчий суддя Київського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві клопотання слідчого СВ ВП № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Полтавської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за№ 0000470 від 07.05.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Київського районного суду м. Полтави 09.05.2025 звернувся слідчий СВ ВП № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області лейтенант поліції ОСОБА_3 , з клопотанням, погодженим прокурором Полтавської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за№ 0000470 від 07.05.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, в якому просить накласти арешт на вилучені 07.05.2025 під час огляду предмети, а саме: мобільний телефон марки Xiaomi Redmi A3, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , у захисному чохлі-книжка чорного кольору, та після проведення всіх необхідних слідчих дій та судових експертиз передати на відповідальне зберігання потерпілому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або видозмінення вказаного майна.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що СВ ВП №1 Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000470 від 07.05.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Із матеріалів клопотання встановлено наступне.

07.05.2025 року до чергової частини ВП № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області надійшла заява від громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про вчинення крадіжки.

Заявник повідомив, що у ніч із 01.05.2025 на 02.05.2025 невстановлені особи за адресою: АДРЕСА_1 , викрали належний йому мобільний телефон марки Xiaomi моделі Redmi A3, у корпусі чорного кольору, у якому перебували дві SIM-карти з номерами НОМЕР_3 та НОМЕР_4 . Внаслідок цього потерпілому завдано матеріальну шкоду, розмір якої встановлюється.

07.05.2025 року в рамках досудового розслідування було проведено огляд за адресою: м. Полтава, вул. Соборності, 29А, у приміщенні магазину «Продаж, купівля, обмін мобільних телефонів», розташованому в підземному переході «Злато місто». У ході огляду свідок ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , добровільно видав мобільний телефон Xiaomi Redmi A3, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , у чорному захисному чохлі-книжці. Телефон було оглянуто та вилучено.

Під час допиту свідок ОСОБА_6 повідомив, що 03.05.2025 року в торгівельному павільйоні з ремонту мобільних телефонів за адресою: м. Полтава, вул. Соборності, 29А, зазначений телефон йому продав невідомий чоловік за грошові кошти у розмірі 2 200 грн.

07.05.2025 року постановою слідчої СВ ВП № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 вилучений мобільний телефон марки Xiaomi моделі Redmi A3, в корпусі чорного кольору, з SIM-картами НОМЕР_3 , НОМЕР_4 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні (а.с. 19-20).

З огляду на викладене, з метою забезпечення збереження речового доказу, слідчий просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно, оскільки відсутність такого заходу може спричинити його зникнення, втрату або пошкодження.

Слідча ОСОБА_3 подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, в якій зазначила, що клопотання підтримує та просить задовольнити (а.с. 24).

Власник майна ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суду не повідомив.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття у судове засідання слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до частини 4 статті 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Перевіривши надані матеріали клопотання, дослідивши докази та матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно з пунктом 7 частини 2 статті 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до частини 5 статті 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з вимогами пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом частини 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з частиною 1 статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з частиною 11 статті 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно з частиною 1 статті 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Матеріалами, доданими до клопотання, а саме: витягом з ЄРДР від 07.05.2025 (а.с. 4), протоколом допиту потерпілого ОСОБА_5 від 07.05.2025 (а.с. 5-7), протоколом допиту свідка ОСОБА_6 від 07.05.2025 (а.с. 13-14), дозволом ОСОБА_6 на проведення огляду від 07.05.2025 (а.с. 15), протоколом огляду від 07.05.2025 (а.с. 17-18), постановою про визнання речовим доказом від 07.05.2025 (а.с. 19-20), доведено наявність достатніх підстав вважати, що дійсно було вчинено кримінальне правопорушення, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0000470 від 07.05.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Мобільний телефон марки Xiaomi Redmi A3, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 без SIM-карток у чохлі-книжка чорного кольору є речовим доказом у кримінальному провадженні 0000470 від 07.05.2025 (а.с. 19-20).

Отже, вказане майно має значення для забезпечення кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що воно є доказом у кримінальному правопорушенні. Крім того, наявні достатні підстави вважати, що майно відповідає критеріям, передбаченим статтею 98 КПК України, і підлягають арешту. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити його належному проведенню. На виконання вимог частини 1 статті 173 КПК України, слідча у своєму клопотанні обґрунтувала необхідність арешту зазначеного майна, а також довела наявність ризиків, передбачених пунктом 1 частини 2 статті 170 КПК України.

Як вбачається з клопотання слідчої, накладення арешту на вилучену річ вона обґрунтовує як необхідну процесуальну міру для забезпечення всебічного, повного та неупередженого розслідування вказаного кримінального правопорушення. Зазначене обумовлено потребою збереження речових доказів та можливістю їх використання під час проведення подальших слідчих (розшукових) дій.

На даному етапі досудового розслідування наявні потреби кримінального провадження виправдовують втручання у права та інтереси власника майна з метою належного його забезпечення. При цьому слідчий суддя на цій стадії не має повноважень вирішувати питання, які підлягають розгляду судом під час розгляду справи по суті, зокрема не має права оцінювати докази з точки зору їх достатності чи допустимості для встановлення вини або невинуватості фізичної чи юридичної особи. Завдання слідчого судді полягає у здійсненні розумної оцінки сукупності наданих матеріалів на предмет наявності вірогідних даних про причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, що є достатньою підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких є арешт майна.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що клопотання про накладення арешту на майно підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 131, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Полтавської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000470 від 07.05.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на вилучені 07.05.2025 у ході проведення огляду за адресою: м. Полтава, вул. Соборності, 29А, у приміщенні магазину «Продаж, купівля, обмін мобільних телефонів», який знаходиться у підземному переході «Злато місто», предмет, а саме: мобільний телефон марки Xiaomi Redmi A3, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , у захисному чохлі-книжка чорного кольору.

Після проведення всіх необхідних слідчих дій та судових експертиз передати мобільний телефон марки Xiaomi Redmi A3, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , у захисному чохлі-книжка чорного кольору, на відповідальне зберігання потерпілому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , із позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або видозмінення вказаного майна.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали негайно направити прокурору, слідчому та потерпілому.

Роз`яснити, що відповідно до статті 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів до Полтавського апеляційного суду з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1