Справа № 750/2412/25
Провадження № 1-кс/750/1780/25
У Х В А Л А

01 травня 2025 року м. Чернігів

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Чернігова ОСОБА_1 , дослідивши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

в с т а н о в и в:

01.05.2025 до суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна з земельних ділянок з кадастровими номерами з кадастровими номерами :02:009:0040, площею 0,0756 га, та :02:009:0041, площею 0,0755 га, що належать ОСОБА_3 .

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно з абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України саме на підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, покладається обов`язок доведення перед слідчим суддею обставин того, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст.ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна (власник майна тощо); перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт.

Разом з тим, особою, яка звернулась із клопотанням, до матеріалів клопотання не додано копію ухвали слідчого судді про накладення арешту на зазначені у клопотанні земельні ділянки та копії документів ОСОБА_3 на підтвердження права власності на арештоване майно, тим самим слідчий суддя позбавлений можливості перевірити, чи накладався арешт на вказане майно, підстави накладення арешту майна, чи може бути подано відповідне клопотання особою, в інтересах якої адвокат звернувся до слідчого судді.

У клопотанні адвокат посилається як на підставу для скасування арешту з земельних ділянок на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 16.04.2025 у справі № 620/8765/24, яким визнано протиправним і скасовано наказ Міністерства культури про занесення пам`ятки археології до реєстру пам`яток.

До клопотання додано копію рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 16.04.2025 у справі № 620/8765/24, яка не засвідчена належним чином. До того ж, вказане рішення суду не набрало законної сили, оскільки його повний текст виготовлено 25.04.2025. Відповідно до ст. 255 КАС України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано; у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Рішення суду в порядку ст. 295 КАС України може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня складення його повного тексту.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

У КПК України відсутня спеціальна норма, яка б регламентувала дії слідчого судді у разі встановлення невідповідності клопотання про скасування арешту майна вимогам законодавства, зокрема вимогам ч. 1 ст. 174 КК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України подання клопотання без додержання вимог кримінального процесуального закону тягне за собою його повернення, що не позбавляє таку особу права повторного звернення до слідчого судді з відповідним клопотанням після усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 172, 174 КПК України, -

у х в а л и в:

Клопотання про скасування арешту майна, подане адвокатом ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 , повернути особі, яка його подала.

Повернення клопотання не позбавляє власника майна або володільця такого майна права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ухвала не може бути оскаржена.

Слідчий суддя ОСОБА_1