УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

перевіривши в приміщенні суду матеріали клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Київської міської прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000900 від 11.07.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,

установив:

18.07.2025 до Шевченківського районного суду міста Києва надійшло (вхід № 74950) клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Київської міської прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000900 від 11.07.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 18.07.2025, слідчим суддею визначено ОСОБА_1 21.07.2025 клопотання разом з додатками передано слідчому судді з відділу організаційного забезпечення розгляду кримінальних справ Шевченківського районного суду міста Києва.

Перевіривши клопотання й додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Положеннями ст. 171 КПК України встановлені вимоги до змісту та порядку подання клопотання про арешт майна слідчому судді.

Частина 5 статті 171 КПК України передбачає, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Як вбачається з матеріалів клопотання слідчими слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000900, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.07.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Під час огляду місця дорожньо-транспортної події 11.07.2025 слідчими виявлено автобус марки «Атаман А-092Н6» номерний знак НОМЕР_1 , який згідно зі свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 належить ПП «АВЕН-ЄЗЄР», яке зареєстроване за адресою: місто Київ, вулиця Віскозна, 5.

Постановою слідчого від 11.07.2025 вказаний автобус визнано речовим доказом у цьому кримінальному провадженні.

Водночас до слідчого судді з клопотанням про арешт майна прокурор звернувся лише 18.07.2025, тобто з пропуском встановленого КПК України строком.

При цьому, заявник не порушує перед судом питання про поновлення йому строку на подання клопотання, із зазначенням причин поважності несвоєчасного звернення до суду.

Так, відповідно до ч.ч. 1, 7 ст. 115 КПК України строки встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію. При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і не робочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України, пропущений процесуальний строк може бути поновлений слідчим суддею, якщо його пропущено з поважних причин.

Поновлення процесуального строку передбачає встановлення учасникам кримінального провадження ухвалою слідчого судді додаткового проміжку часу для вчинення процесуальної дії за умови пропуску строку з поважних причин. Особою, яка порушує питання поновлення пропущеного строку, має бути доведено, що передбачений нормами КПК України строк не використаний за призначенням та доведено поважність такого пропуску.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи, і перешкодили йому виконати процесуальні дії у межах встановленого КПК України проміжку часу. До їх числа відносяться: 1) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 2) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження; 3) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 4) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 5) несвоєчасне одержання процесуальних документів; 6) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню учасником кримінального провадження шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Інститут строків сприяє досягненню юридичної визначеності у кримінально-правових відносинах, а також стимулює учасників процесу не зловживати наданими їм правами. Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

У відповідності до вимог ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Враховуючи те, що до суду прокурор звернувся лише 18.07.2025, не надавши при цьому належних доказів, які б свідчили про наявність об`єктивних причин - обставин, що перешкоджали звернутися до слідчого судді у встановлений ч.5 ст.171 КПК України строк із клопотанням, - не наведено, а тому останнє підлягає поверненню особі, яка її подала.

Разом з чим слідчий суддя встановлює прокурору строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, а саме: в частині наведення причин поважності причин пропуску строку звернення до суду із клопотання про арешт тимчасово вилученого майна.

Керуючись статтями 2, 7, 115, 117, 171, 172, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Київської міської прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000900 від 11.07.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, - повернути особі, яка його подала.

Встановити строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі, тривалістю 72 години, який обліковується з моменту отримання цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1