Справа № 641/3987/25
Провадження № 1-кс/641/909/2025
УХВАЛА

Іменем України

05 червня 2025 року м. Харків

Сдідчий суддя Слобідського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000661 від 03.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

в с т а н о в и в:

04.06.2025 до суду надійшло клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000661 від 03.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, на тимчасово вилучене майно в ході огляду місця події від 02.06.2025 за адресою: м. Харків, бул. Жасміновий, 14А, а саме: потожировий змив з поверхні чохла з мобільного телефону (зразок марлевого тампону), поміщені в паперовий конверт; мобільний телефон ТМ «Redmi Note 13 Pro» в корпусі бірюзового кольору, поміщений до сейф-пакету PSP 1257534; поясна сумка чорного кольору з написом «Sport», поміщена до сейф-пакету RIC 2147165 та зв`язка ключів з двох штук, поміщена до паперового конверту. Вкаазне клопотання направлено 03.06.2025 засобами поштового зв`язку на адресу суду.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що в провадженні СВ ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження внесені до ЄРДР за № 0000661 від 03.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за фактом того, що 02.06.2025 приблизно о 14:00 невстановлена особа в період дії воєнного стану, знаходячись на дитячому майданчику за адресою: м. Харків, бул. Жасміновий, 14А, таємно викрала барсетку, в якій знаходився мобільний телефон та інше майно, яка налажела малолітньому ОСОБА_4 , спричинивши ОСОБА_5 матеріальну шкоду (ЄО 11795 від 02.06.2025). 03.06.2025 матеріали перевірки за вказаним фактом внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000661 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. 02.06.2025 в період часу з 17:52 до 18:29 проведений огляд місця події за участю ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на відкритій ділянці місцевості за адресою: м. Харків, бул. Жасміновий, 14А, під час якого виявлені та вилучені: 1) потожировий змив з поверхні чохла з мобільного телефону (зразок марлевого тампону), поміщені в паперовий конверт. 2) мобільний телефон ТМ «Redmi Note 13 Pro» в корпусі бірюзового кольору, поміщений до сейф-пакету PSP 1257534. 3) поясна сумка чорного кольору з написом «Sport», поміщена до сейф-пакету RIC 2147165 4) зв`язка ключів з двох штук, поміщена до паперового конверту. Як пояснив ОСОБА_6 вищевказані речі були викрадені ним 02.06.2025 з дитячого майданчика за адресою: м. Харків, бул. Жасміновий, 14А. 03.06.2025 винесена постанова про визнання речовими доказами вилучених в ході огляду місця події від 02.06.2025 предметів, а саме - потожировий змив з поверхні чохла з мобільного телефону (зразок марлевого тампону), поміщені в паперовий конверт; мобільний телефон ТМ «Redmi Note 13 Pro» в корпусі бірюзового кольору, поміщений до сейф-пакету PSP 1257534; поясна сумка чорного кольору з написом «Sport», поміщена до сейф-пакету RIC 2147165 та зв`язка ключів з двох штук, поміщена до паперового конверту. Отже, підставою для накладення арешту на майно є факт вилучення вищевказаних речей, які мають доказове значення вчинення кримінального правопорушення злочину. Метою накладення арешту на вилучене майно є його збереження, оскільки, їх повернення призведе до неминучого приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження, з метою уникнення винної особи від кримінальної відповідальності за скоєний злочин. Відтак, повернення вилученого майна негативно вплине на встановлення істини по кримінальному провадженню, встановлення усього кола осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення. Тому звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що вказано у ст. 170 КПК України.

Прокурор у судове засідання не з`явився, надав заяву, якою підтримав клопотання в повному обсязі, просив суд його задовольнити та розглянути клопотання за його відсутності.

Власник майна в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву з проханням розглядати клопотання у її відсутність та підтримує вимоги клопотання у повному обсязі.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття учасників кримінального провадження у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 107 КПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому розгляді фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання документи, якими прокурор обґрунтовує свою вимогу, встановив наступне.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Судом встановлено, що в провадженні ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області знаходяться матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000661 від 03.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

03.06.2025 винесена постанова про визнання вилучених в ході ОМП від 02.06.2025 предметів, а саме - потожировий змив з поверхні чохла з мобільного телефону (зразок марлевого тампону), поміщені в паперовий конверт; мобільний телефон ТМ «Redmi Note 13 Pro» в корпусі бірюзового кольору, поміщений до сейф-пакету PSP 1257534; поясна сумка чорного кольору з написом «Sport», поміщена до сейф-пакету RIC 2147165 та зв`язка ключів з двох штук, поміщена до паперового конверту - речовими доказами.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

За ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

В межах розгляду цього клопотання, слідчим суддею не встановлено допущення органами досудового розслідування істотних порушень прав людини і основоположних свобод, які б давали підстави для відмови у накладені арешту на вилучене майно під час огляду.

При цьому слідчий суддя звертає увагу на те, що власники або володільці майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково (ч. 1 ст. 174 КПК).

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000661 від 03.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході огляду місця події від 02.06.2025 за адресою: м. Харків, бул. Жасміновий, 14А, а саме: потожировий змив з поверхні чохла з мобільного телефону (зразок марлевого тампону), поміщені в паперовий конверт; мобільний телефон ТМ «Redmi Note 13 Pro» в корпусі бірюзового кольору, поміщений до сейф-пакету PSP 1257534; поясна сумка чорного кольору з написом «Sport», поміщена до сейф-пакету RIC 2147165 та зв`язка ключів з двох штук, поміщена до паперового конверту.

Майно, на яке накладено арешт, зберігати відповідно до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України № 1140 від 03.11.2021 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складений 05.06.2025

Слідчий суддя ОСОБА_7