УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2025 року м. Київ

Слідча суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва заяву ОСОБА_2 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_3 від розгляду скарги ОСОБА_4 на постанову слідчого Другого слідчого відділу ТУ ДБР, розташованого у м.Києві, ОСОБА_5 від 23.07.2024 про закриття кримінального провадження в рамках кримінального провадження №0000426 від 14.05.2024 (справа №761/34916/24)

за участю:

секретаря - ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИЛА:

У провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_3 перебуває скарга ОСОБА_4 на постанову слідчого Другого слідчого відділу ТУ ДБР, розташованого у м.Києві ОСОБА_5 від 23.07.2024 про закриття кримінального провадження в рамках кримінального провадження №0000426 від 14.05.2024 справа №761/34916/24)

В рамках даного провадження заявник ОСОБА_4 подав заяву про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_3 оскільки він вже розглядав справи за заявами ОСОБА_4 і виніс, на думку заявника, незаконні рішення на користь протилежної сторони.

Крім того зважаючи на висновок Київського апеляційного суду від 24.12.2024 та матеріали провадження, суддя ОСОБА_7 не має достатньої кваліфікації для здійснення правосуддя, або на порушення принципу безсторонності навмисно незаконно займає бік органів слідства.

З огляду на наведене в заявника виникають обґрунтовані сумніви в неупередженості слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_7 при розгляді скарги ОСОБА_4 , на постанову слідчого Другого слідчого відділу ТУ ДБР, розташованого у м.Києві ОСОБА_5 від 23.07.2024 про закриття кримінального провадження в рамках кримінального провадження №0000426 від 14.05.2024 справа №761/34916/24)

Заявник ОСОБА_4 будучи належним чином повідомленою про дату і час судового засідання, до суду не прибув. Інші учасники провадження будучи належним чином повідомленими, в судове засідання не з`явились, клопотань про відкладення розгляду справи не направляли. Водночас неприбуття учасників провадження для участі у розгляді заяви про відвід не перешкоджає розгляду такого питання, а тому суддя дійшла висновку про можливість розгляду заяви за відсутності інших осіб.

Дослідивши матеріали судової справи №761/34916/24, слідча суддя приходить до таких висновків.

Так, слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_7 розглядається скарга ОСОБА_4 , на постанову слідчого Другого слідчого відділу ТУ ДБР, розташованого у м.Києві ОСОБА_5 від 23.07.2024 про закриття кримінального провадження в рамках кримінального провадження №0000426 від 14.05.2024 справа №761/34916/24)

Так, вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу, визначений пунктами 1, 2, 5 ч.1 ст. 75 та ст. 76 КПК України.

Зокрема, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

- якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача (п.1 ч.1 ст. 75 КПК України);

- якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник (п.2 ч.1 ст. 75 КПК України);

- у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи (п.5 ч.1 ст. 75 КПК України).

Відповідно до п. 4 ч.1 ст.75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо наявні інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості.

При вирішенні цієї заяви, суд керується положеннями кримінального процесуального законодавства України, а також ураховує практику Європейського суду з прав людини.

ЄСПЛ у своїх рішеннях неодноразово вказував на існування двох елементів безсторонності суду: суб`єктивної, яка полягає у тому, щоб жоден із його членів відкрито не проявляв упередженість та особисту зацікавленість, а також об`єктивної, що передбачає існування достатніх гарантій, щоб виключити будь-які сумніви щодо цього.

Так, у справі за заявою Мироненка і Мартиненка проти України Європейський суд з прав людини зазначив, що згідно з усталеною практикою Суду наявність безсторонності суду має визначатися для цілей п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див. у справі Фей проти Австрії, Ветштайн проти Швейцарії). У кожній окремій справі слід визначити чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та сутність, що свідчать про те, що суд є безстороннім (див. у справі Пуллар проти Сполученого королівства).

Суб`єктивний критерій полягає у з`ясуванні особистих переконань конкретного судді у певній справі. Оскільки доказів протилежного не надано, то по суб`єктивному критерію особиста безсторонність судді презюмується. Щодо об`єктивного критерію оцінки неупередженості, то необхідно визначити, поза межами особистої поведінки судді, чи немає підтверджених фактів, які могли б спричинити сумніви щодо неупередженості судді.

Разом з тим, суд вважає за потрібне роз`яснити, що не вважає саму по собі заяву про відвід судді безумовною підставою для відсторонення судді від участі у кримінальному провадженні. При вирішенні питання про те, чи існують обґрунтовані причини вважати, що вимог щодо неупередженості не було дотримано, точка зору сторони є важливою, але не є вирішальною. Вирішальним є те, чи таке побоювання може бути об`єктивно виправданим (рішення Європейського суду з прав людини у справі Клейн та інші проти Нідерландів).

Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. у справі Ветштайн проти Швейцарії).

Неупередженість є ключовою характеристикою судді, головною ознакою судової влади та основою судового процесу і вважається очевидним фактом. Презумпція неупередженості має значну вагу. Особа, яка заявляє про упередженість, повинна бути здатна довести реальну або очевидну відсутність неупередженості у судді.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім. Наведе свідчить про те, що підстави для відводу судді можуть бути оціночною категорією, що з одного боку дає змогу реалізувати конституційну засаду незалежного розгляду справи суддею, а з іншого боку, є площиною для зловживань з боку недобросовісних учасників. Сумнів у безсторонності судді повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечну недовіру до суду та відповідно змін його складу.

На думку слідчої судді, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.

У свою чергу, позиція заявника ОСОБА_4 щодо відводу з підстав того, що слідчий суддя ОСОБА_7 раніше виніс, на переконання заявника, незаконне рішення щодо відмови у задоволенні заяви - є формою прояву незгоди з рішеннями та діями, які приймаються та вчиняються слідчим суддею ОСОБА_7 внаслідок чого у заявника виникло враження щодо упередженості слідчого судді ОСОБА_7 . Однак, такі доводи заявника є припущеннями та не доводяться об`єктивно.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10 травня 2018 року (справа №800/592/17) та від 1 жовтня 2018 року (справа №9901/673/18). Також, Верховний Суд вважає відвід завідомо безпідставним, якщо у заяві про відвід відсутні будь-які докази, які свідчили б про необ`єктивність чи упередженість судді щодо заявника, тобто підстави для відводу ґрунтуються на власних припущеннях заявника, або якщо підставою для відводу є непогодження сторони з процесуальними рішеннями судді.

Наприклад, в ухвалі від 18 грудня 2018 року у справі №910/2968/18 Верховний Суд визнав відвід завідомо безпідставним, а його заявлення зловживанням процесуальними правами, оскільки вказаний відвід по суті «є висловленням незгоди з процесуальним рішенням Верховного Суду після того, як суд мотивував таке рішення».

Крім цього, згідно з роз`ясненнями, які містяться в п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 «Про незалежність судової влади» від 13 червня 2007 року, процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Таким чином, на переконання слідчої судді, відсутні підстави стверджувати про існування у цій справі обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_7 .

За таких обставин, заява ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_7 від розгляду скарги ОСОБА_4 на постанову слідчого Другого слідчого відділу ТУ ДБР, розташованого у м.Києві ОСОБА_5 від 23.07.2024 про закриття кримінального провадження в рамках кримінального провадження №0000426 від 14.05.2024 (справа №761/34916/24), не підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 75-81, 309, 369-372 КПК України, слідча суддя

УХВАЛИЛА:

Заяву ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_3 від розгляду скарги ОСОБА_4 на постанову слідчого Другого слідчого відділу ТУ ДБР, розташованого у м.Києві ОСОБА_5 від 23.07.2024 про закриття кримінального провадження в рамках кримінального провадження №0000426 від 14.05.2024 (справа №761/34916/24) - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідча суддя ОСОБА_1