У Х В А Л А

І М Е Н Е М УК Р А Ї Н И

17 червня 2025 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3

захисника підозрюваного - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду м. Києва клопотання слідчого в ОВС слідчого управління ІНФОРМАЦІЯ_2 майора юстиції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_7 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0001310 від 16.12.2024, відносно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, з вищою освітою, працюючого на посаді заступника директора з економічних питань КНП «Клінічний заклад з надання психіатричної допомоги «ПСИХІАТРІЯ» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)» та за сумісництвом на посаді соціального менеджера-водія ТОВ «Міцне здоров?я», розлученого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3, 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 27 ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 366 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого в ОВС слідчого управління ІНФОРМАЦІЯ_2 майора юстиції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_7 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0001310 від 16.12.2024, відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовується тим, що слідчим управлінням ІНФОРМАЦІЯ_2 здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001310 від 16.12.2024, зокрема за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 27 ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 366 КК України.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовим становищем, вчиненому організованою групою, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України; у складанні службовою особою завідомо неправдивого офіційного документу та внесення до нього завідомо неправдивих відомостей, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України; у складанні службовою особою завідомо неправдивого офіційного документу та внесення до нього завідомо неправдивих відомостей, якщо вони спричинили тяжкі наслідки, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України; у підробленні інших офіційних документів, які видаються підприємством, установою, організацією, вчинене за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України; у використанні завідомо підроблених документів, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України; у заволодінні чужим майном шляхом обману, вчинене в у великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

19.03.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 191 КК України.

21.03.2025 ОСОБА_5 повідомлено про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 27 ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 366 КК України.

21.03.2025 ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_5 , застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з утриманням в Київському слідчому ізоляторі строком на 60 днів, тобто до 19.05.2025 з визначенням розміру застави в розмірі 18 825 (вісімнадцять тисяч вісімсот двадцять п`ять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить в сумі 57 002 100 (п`ятдесят сім мільйонів дві тисячі сто гривень).

30.04.2025 ухвалою Київського апеляційного суду скасовано ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 21.03.2025, постановлено нову ухвалу, якою клопотання старшого слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо ОСОБА_5 задоволено частково, застосовано щодо ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 19.05.2025 року включно із визначенням підозрюваному застави у розмірі 48 (сорок вісім) мільйонів гривень.

Постановою заступника керівника Київської міської прокуратури від 13.05.2025 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001310 від 16.12.2024 та визначено новий строк досудового розслідування у межах трьох місяців, тобто до 19.06.2025.

15.05.2025 слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 19.06.2025.

16.06.2025 слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001310 від 16.12.2024 до 19.09.2025.

Слідчий в клопотанні зазначає, що вина ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3, 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 27 ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 366 КК України, підтверджується матеріалами кримінального провадження.

Орган досудового розслідування зазначає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна, крім того наразі наявні ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Наявність указаних ризиків була підтверджена ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києві від 21.03.2025 при застосуванні до підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 діб та 15.05.2025 ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва про продовження запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Указані ризики не зменшилися та, на даний час, продовжують існувати.

Так, наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна, а тому, усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, останній може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, з метою уникнення покарання, а від так встановлена наявність достатніх підстав для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з метою забезпечення безперешкодного, повного та всебічного досудового розслідування та судового розгляду даного кримінального провадження.

Так, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів».

Наявність ризику передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтовується тим, що перебуваючи на волі ОСОБА_5 , може знищити, сховати та спотворити інформацію, речі та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Дана спроба була неодноразово реалізована підозрюваним та іншими співучасниками під час досудового розслідування, що підтверджується наявними та доданими до даного клопотання матеріалами. Зокрема, підозрюваний та іншими співучасники, використовуючи програми обміну повідомленнями для смартфонів (мобільного додатку), здійснювали видалення текстових та графічних повідомлень задля знищення слідів злочину та уникнення викриття злочинної діяльності.

Наявність ризику передбаченого п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України , обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 , з метою уникнення покарання за кримінальне правопорушення, в якому він на даний час підозрюється, може впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, а також на інших підозрюваних. Зокрема, у межах даного кримінального провадження інші підозрювані та свідки надали викривальні показання щодо механізму вчинення злочину, а також щодо ролі ОСОБА_5 як організатора злочинної схеми, існують обґрунтовані підстави вважати, що він може вчинити тиск на зазначених осіб для спонукання їх до зміни показань або відмови від них.

Так, ризик передбачений п. 4 ч.1 ст.177 КПК України, обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 , може перешкоджати проведенню досудового розслідування іншим чином. Так, враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_5 , є організатором добре налагодженої злочинної схеми щодо протизаконного виведення бюджетних коштів на власну користь, а також на користь ТОВ «Міцне здоров`я» шляхом удаваного надання зазначеним товариством соціальних послуг, паліативного догляду та денного догляду та подальшим заволодінням бюджетних коштів на власну користь, а також на користь інших підконтрольних суб`єктів господарювання шляхом фіктивного надання на користь ТОВ «Міцне здоров`я» послуг із оренди нерухомого майна, паркомісць, транспортних засобів, придбання продуктів харчування, засобів реабілітації, господарчих товарів, будучи усвідомленим про викриття злочинної схеми правоохоронними органами, перебуваючи на свободі останній може перешкоджати органу досудового розслідування встановлювати інших можливих співучасників, зокрема співучасників та виконавців злочинної діяльності.

Наявність ризику передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик вчинення іншого кримінального правопорушення з боку підозрюваного ОСОБА_5 є реальним, оскільки його злочинна діяльність була спрямована на заволодіння чужим майном бюджетними коштами, шляхом зловживання службовим становищем. Перебуваючи на волі, ОСОБА_5 може як продовжити вчинення кримінального правопорушення, так і вчинити нове. Зокрема, у 2017-2019 роках він обіймав посади заступника директора Департаменту охорони здоров`я КМДА - начальника управління економіки, а також заступника директора КНП «Клінічна лікарня "Психіатрія"», і використовував свій службовий та неформальний вплив у процесі визначення надавача соціальних послуг паліативного та денного догляду. Це свідчить про наявність у нього можливостей і зв`язків для продовження протиправної діяльності.

Під час судового розгляду прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник заперечували щодо продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою та просили відмовити в задоволенні клопотання строни обвинувачення. Вважають, що підозра необґрунтована, а ризики кримінального провадження наразі не існують, а тому відсутні підстави для задоволення клопотання щодо продовження запобіжного заходу. Крім того, до початку судового засідання стороною захисту було подано письмові заперечення та додаткові матеріали. В судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 просив застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або зменшити розмір застави до 300 прожиткових мінумумів для працездатних осіб, враховуючи майновий стан підозрюваного ОСОБА_5 та його стан здоров`я.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні звертав увагу суду на його стан здоров`я та просив долучити відповідні медичні висновки. Крім того, підозрюваним ОСОБА_5 подано клопотання про призначення судово-медичної експертизи останньому. Так, підозрюваний ОСОБА_8 зазначив, що через свій стан здоров`я не може перебувати в межах Київського слідчого ізолятора, та просить змінити йому запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення сторін, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням ІНФОРМАЦІЯ_2 здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001310 від 16.12.2024, зокрема за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 27 ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 366 КК України.

19.03.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 191 КК України.

21.03.2025 ОСОБА_5 повідомлено про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 27 ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 366 КК України.

21.03.2025 ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_5 , застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з утриманням в Київському слідчому ізоляторі строком на 60 днів, тобто до 19.05.2025 з визначенням розміру застави в розмірі 18 825 (вісімнадцять тисяч вісімсот двадцять п`ять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить в сумі 57 002 100 (п`ятдесят сім мільйонів дві тисячі сто гривень).

30.04.2025 ухвалою Київського апеляційного суду скасовано ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 21.03.2025, постановлено нову ухвалу, якою клопотання старшого слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо ОСОБА_5 задоволено частково, застосовано щодо ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 19.05.2025 року включно із визначенням підозрюваному застави у розмірі 48 (сорок вісім) мільйонів гривень.

Постановою заступника керівника Київської міської прокуратури від 13.05.2025 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001310 від 16.12.2024 та визначено новий строк досудового розслідування у межах трьох місяців, тобто до 19.06.2025.

15.05.2025 слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва щодо підозрюваного ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 19.06.2025.

16.06.2025 слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001310 від 16.12.2024 до 19.09.2025.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно з ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, практику Європейського суду з прав людини, зокрема, рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, що може переконати об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

В свою чергу, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Факти та інформація, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3, 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 27 ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 366 КК України, у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленого його підозри, що підтверджується на даному етапі досудового розслідування достатньою сукупністю даних, які містяться в матеріалах клопотання.

Також, на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення.

З огляду на наведене слідчий суддя відхиляє доводи сторони захисту щодо відсутності обгрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому органом досудового розслідуваня кримінальних правопорушень.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що в судовому засіданні стороною обвинувачення надано достатньо доказів щодо обгрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, а саме:

- у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовим становищем, вчиненому організованою групою, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України;

- у складанні службовою особою завідомо неправдивого офіційного документу та внесення до нього завідомо неправдивих відомостей, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України;

- у складанні службовою особою завідомо неправдивого офіційного документу та внесення до нього завідомо неправдивих відомостей, якщо вони спричинили тяжкі наслідки, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України;

- у підробленні інших офіційних документів, які видаються підприємством, установою, організацією, вчинене за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України;

- у використанні завідомо підроблених документів, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України;

- у заволодінні чужим майном шляхом обману, вчинене в у великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Згідно з ст. 178 КПК України при вирішенні питання про продовження запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно з ч.ч. 1, 4 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя вважає доведеним вказані прокурором ризики, передбачені п.п. 1, 3, 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, про наявність ризику переховуватись від органів досудового розслідування, визначеного до п.1 ч. 1 ст.177 КПК України, свідчить тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 191, ч. ч. 3, 4 ст. 358, ч. 3 ст. 27 ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 366 КК України, які, відповідно до ст. 12 КК України, відносяться до категорії кримінальних проступків, нетяжкого, тяжкого та особливо тяжкого злочинів.

Крім того, слідчий суддя, також, враховує що під час подальшого досудового розслідування вказаного кримінального провадження ОСОБА_5 може впливати у будь-який спосіб на свідків або інших підозрюваних у вказаному кримінальному провадженні з метою зміни ними показань. Слід зазначити, що ризик незаконного впливу на свідків залишається актуальним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме усно шляхом допиту особи в судовому засіданні відповідно до положень ст. 23 КПК України. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України. Тобто, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й в подальшому на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Також, в судовому засіданні було доведеним існування ризику передбаченого п.п. 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, підозрюваний ОСОБА_5 , може перешкоджати проведенню досудового розслідування іншим чином, оскільки наразі на стадії досудового розслідування встановлюються інші можливі співучасники, зокрема співучасники та виконавці злочинної діяльності. Перебуваючи на волі, ОСОБА_5 може як продовжити вчинення кримінального правопорушення, так і вчинити нове.

З огляду на викладене в судовому засіданні встановлено, що вказані ризики не зменшились і продовжують існувати.

Разом з тим, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення не доведеним існування ризику, передбачених п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливості підозрюваного знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки вказаний ризик належним чином не обґрунтований у клопотанні, не віднайшли об`єктивного підтвердження у судовому засіданні та ґрунтуються на припущеннях слідчого, прокурора.

Щодо заявленого клопотання підозрюваного ОСОБА_5 про проведення судово-медичної експертизи та його доводів про неможливість перебувати в умовах слідчого ізолятора через стан здоров`я слідчий суддя відноситься критично і зазначає наступне.

Відповідно до ЗУ «Про попереднє ув`язнення» (Відомості Верховної Ради України (ВВР), 1993, № 35, ст. 360 зі змінами та доповненнями) передбачено медичне обслуговування осіб, взятих під варту. Крім того, ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 13.05.2025 забезпечено невідкладне проведення судово-медичного обстеження підозрюваного ОСОБА_5 .

Щодо вирішення питання про зменшення розміру застави слідчий суддя зазначає наступне.

Вимоги ч. 3 ст. 183 КПК України є імперативними та визначають, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що для визначення розміру застави, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, врахувавши положення ст. 177, 178 КПК України, раціонально зіставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину.

При цьому слід мати на увазі, що, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя враховує, що сукупний розмір майнової шкоди у даному кримінальному провадженні становить 57 752 745 гривень 70 копійок.

Визначаючи розмір застави, суд виходить з вимог ст.ст. 178, 182 КПК України, співставивши існуючі у справі ризики, характер кримінального правопорушення та його наслідки з реальною можливістю забезпечити цим запобіжним заходом впевненість у тому, що підозрюваний не буде порушувати покладені на нього процесуальні обов`язки, а також беручи до уваги матеріальний стан обвинуваченого, з урахуванням ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік» щодо розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який з 01.01.2025 складає 3028 грн. 00 коп., вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 13 210 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленому п. 3 ч.5 ст.182 КПК України.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає, без повідомлення про це слідчого, прокурора, суду в рамках даного кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну

- носити електронний засіб контролю.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває ОСОБА_5 , відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 194, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» строком 60 діб, тобто до 15.08.2025 включно.

Одночасно визначити розмір застави 13 210 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 39 999 880 (тридцять дев`ять мільйонів дев`ятсот дев`яносто дев`ять тисяч вісімсот вісімдесят) гривень 00 коп., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: Отримувач: ДКСУ в м. Києві, , МФО 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р: UA 1012089 та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду міста Києва.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає, без повідомлення про це слідчого, прокурора, суду в рамках даного кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну

- носити електронний засіб контролю.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, строк дії яких встановити до 15.08.2025 з моменту внесення застави.

Визначити строк дії ухвали до 15.08.2025 включно.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Київську міську прокуратуру.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1