Провадження № 1-кс/638/1969/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2025 року м.Харків

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001269 від 06.07.2025, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

в с т а н о в и в:

Прокурор Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про накладення арешту на предмети та речі, вилучені під час огляду місця події у підвальному приміщенні 10-го під`їзду будинку №64 по пр. Перемоги в м. Харкові, а саме на:

- відріз тканини з речовиною бурого кольору вилучено до паперового конверту;

- змив речовини бурого кольору з капців вилучено до паперового конверту;

- ніж №3 зі слідами речовини бурого кольору вилучено до паперового конверту;

- зріз ізолюючого матеріалу зі слідами речовини бурого кольору вилучено до паперового конверту;

- чотири пластикові рюмки вилучено до паперового конверту;

- ножі №1, №2, №4 вилучено до паперового конверту.

Клопотання обґрунтовано тим, що СВ ХРУП №3 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001269 від 06.07.2025, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Так, 06.07.2025 до Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби 102, про те, що 05.07.2025 близько 23:30 години за адресою: м. Харків, пр-т Перемоги, 64, під`їзд 10 в підвальному приміщенні невстановлена особа спричинила тяжкі тілесні ушкодження гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді проникаючої колото різаної рани грудної клітини позаду зліва. Потерпілого направлено до ДУ «Інститут загальної та невідкладної хірургії імені В.Т. Зайцева НАМНУ».

06.07.2025 року у період часу з 01 год. 48 хв. до 02 год. 15 хв. слідчим СВ ХРУП №3 ГУНП в Харківській області молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 проведено огляд місця події у підвальному приміщенні 10-го під`їзду будинку №64 по проспекту Перемоги в місті Харкові. В ході огляду місця події виявлено та вилучено:

1. Відріз тканини з речовиною бурого кольору вилучено до паперового конверту.

2. Змив речовини бурого кольору з капців вилучено до паперового конверту.

3. Ніж №3 зі слідами речовини бурого кольору вилучено до паперового конверту.

4. Зріз ізолюючого матеріалу зі слідами речовини бурого кольору вилучено до паперового конверту.

5. Чотири пластикові рюмки вилучено до паперового конверту.

6. Ножі №1, №2, №4 вилучено до паперового конверту.

06 липня 2025 року винесено поставу про визнання речовими доказами всіх вищевказаних вилучених речей і предметів.

Враховуючи, що виявлене та вилучене майно є предметами злочину та речовими доказами у даному кримінальному правопорушенні або мають відношення до вчинення кримінального правопорушення, факт чого необхідно перевірити, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, для чого необхідно проведення низку слідчих-розшукових дій у чому числі експертиз, є необхідність у арешті вказаного майна.

Прокурор подав заяву, в якій просив розглянути клопотання без його участі та задовольнити.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання та додані до нього докази, якими прокурор обґрунтовує свої доводи, приходить до висновку про задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Стаття 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів і у такому випадку, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, де вказано, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 Кримінального процесуального кодексу України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З представленого слідчим витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні №0001269 від 06.07.2025, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, вбачається що досудове розслідування розпочато за фактом спричинення тяжких тілесних ушкоджень гр. ОСОБА_4 .

В ході проведення огляду місця події 06.07.2025 у підвальному приміщенні 10-го під`їзду будинку АДРЕСА_1 було вилучено майно, на яке прокурор просить накласти арешт.

Постановою слідчого Харківського РУП ГУ Національної поліції в Харківській області від 06.07.2025 вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Факт ймовірного вчинення кримінального правопорушення, як підстава застосуванню заходів забезпечення кримінального провадження, підтверджується долученими до клопотання про арешт майна матеріалами, а саме: витягом з ЄРДР від 06.07.2025; рапортом інспектора чергового Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 від 06.07.2025; протоколом прийняття заяви ОСОБА_4 від 06.07.2025 про вчинене кримінальне правопорушення; протоколом огляду місця події від 06.07.2025; протоколом додаткового огляду місця події від 06.07.2025; поясненнями ОСОБА_7 ; постановами про визнання речовими доказами від 06.07.2025; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_4 від 06.07.2025;протоколом допиту свідка ОСОБА_8 .

Таким чином, майно, на яке прокурор просить накласти арешт відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, а також той факт, що майно на яке прокурор просить накласти арешт, визнано речовим доказом у справі, воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню, в зв`язку з чим належить накласти арешт на майно.

Водночас, змиви, відріз тканини та зріз ізолюючого матеріалу не є майном, в розумінні ст. 170 КПК України, і не може належати фізичній чи юридичній особі, та, відповідно, не потребують накладення арешту, оскільки такі докази є лише результатом фіксації певних слідів правопорушення.

Слідчий суддя зазначає, що відповідно до статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково

На підставі викладеного і керуючись ст. 2, 7, 16, 98, 107, 131, 170-175, 369-372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001269 від 06.07.2025, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, задовольнити частково.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування на майно, вилучене під час огляду місця події у підвальному приміщенні 10-го під`їзду будинку АДРЕСА_1 , а саме на:

- ніж №3 зі слідами речовини бурого кольору;

- чотири пластикові рюмки;

- ножі №1, №2, №4.

Відмовити в задоволенні клопотання про накладення арешту на відріз тканини з речовиною бурого кольору; змив речовини бурого кольору з капців; зріз ізолюючого матеріалу зі слідами речовини бурого кольору.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити зацікавленим особам право на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, встановленому ст. 174 КПК України.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити прокурору та особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час її проголошення - з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1