Справа № 462/6468/22
провадження 1-кс/462/1279/25
У Х В А Л А

18 липня 2025 року м.Львів

Слідчий суддя Залізничного районного суду м.Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисникаОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Львові клопотання слідчого слідчого відділення Відділу поліції №1 Львівського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 , погоджене із керівником Франківської окружної прокуратури м.Львова Львівської області ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0000920 від 21.11.2022, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кутрів Горохівського району Волинської області, українця, громадянина України, із середньою освітою, одруженого, який має на утриманні малолітнього сина, 2020 року народження, працюючого водієм ТзОВ «Альтаір Карго Транс», місце проживання якого зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 та який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , не судимого,

встановив:

18.07.2025 року слідчий СВ ВП №1 ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 ,за погодженням із прокурором, звернулася до слідчого судді Залізничного районного суду м.Львова з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що в її провадженні знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного 21.11.2022 року до ЄРДР за №0000920, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, підозрюваним у якому є ОСОБА_6 . Підозра обґрунтована зібраними слідством доказами. Зазначає, що в ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, зокрема, підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, так як ОСОБА_6 втік з місця вчинення кримінального правопорушення, а кримінальне правопорушення, вчинене підозрюваним, відноситься до категорії тяжких злочинів, та у разі доведення вини підозрюваного, останньому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років. Також підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого, свідків, з огляду на те, що ОСОБА_6 вчинив кримінальне правопорушення із застосуванням насильства до потерпілого, а відтак є загроза вчинення тиску на них, шляхом їх переконання, залякування чи схиляння їх до зміни, наданих ними показань; вчинити інші кримінальні правопорушення чи продовжити злочинну діяльність оскільки ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення проти життя і здоров`я особи, а також обстановка (громадське місце) та спосіб його вчинення під час дії воєнного стану, свідчить про те, що підозрюваний являється особою, яка не має жодних морально етичних цінностей, та схильна до вчинення кримінальних правопорушень для досягнення своїх злочинних цілей; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки може повідомити окремим свідкам, які ще не допитані органом досудового розслідування, про відомі йому обставини кримінального провадження. Вважає, що інші більш м`які запобіжні заходи не можуть запобігти таким ризикам, тому просить обрати запобіжний захід у вигляді триманняпід вартою без визначення застави.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала, покликаючись на мотиви такого, яке просить задовольнити, застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання заперечили, зазначивши, що ризики наведені слідчим формально, фактично такі лише перераховані без належного обґрунтування. Вважають, що за таких обставин доводи сторони обвинувачення на підтвердження обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є безпідставними, підозрюваний офіційно працевлаштований, має постійне місце проживання, одружений, має ряд медичних захворювань та не має на меті уникнути кримінальної відповідальності. Вважають, що за таких обставин більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, також зможе забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_6 .Крім того, у разі застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили визначити мінімальний розмір застави.

Заслухавши доводи сторін кримінальногопровадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Клопотання відповідає вимогам ст.184 КПК України.

Копію клопотання та матеріалів, якими обґрунтовано необхідність застосування запобіжного заходу, підозрюваний отримав у строк, передбачений ч.2 ст.184 КПК України.

Встановлено, що СВ ВП №1 ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000920 від 21.11.2022 року.

14.01.2025 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, за обставин того, що він 20.11.2022 року близько 12.00 год., перебуваючи на проїжджій частині дороги поблизу будинку №23А по вул.Головацького в м. Львові, на ґрунті раптового конфлікту, керуючись злочинним умислом на спричинення тілесних ушкоджень, усвідомлюючи протиправність своїх дій, умисно застосував фізичне насильство до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме в ході обопільної шарпанини повалив потерпілого на землю та наніс останньому близько 5 ударів рукою по обличчю, чим заподіяв останньому контузійний розрив склери з випадінням внутрішньо очних оболонок лівого ока, тотальну гіфему та гемофтальм лівого ока, крововиливи в сполучні оболонки лівого ока, посттравматичне відшарування сітківки, афакію, авітрію лівого ока, які відносяться до тяжкого тілесного ушкодження по ознаці втрати працездатності більше ніж на одну третину.

Відповідно до ст.131, 132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Згідно з ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов?язків.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов?язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м?яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Обставинами, що дають підстави підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення є наявність в матеріалах досудового розслідування достатніх об`єктивних доказів, тобто обґрунтованість підозри підтверджуються матеріалами кримінального провадження, зокрема, протоколом прийняття заяви від 20.11.2022 року, висновком експерта №126/23 від 12.06.2023 року, протоколом огляду від 23.11.2023 року, протоколом демонстрації відеозапису камер відеоспостереження від 20.11.2024 року, протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_9 від 04.02.2025 року, протоколом демонстрації відеозапису камер відеоспостереження від 10.02.2024 року, протоколом додаткового допиту потерпілого ОСОБА_8 від 18.07.2025 року, протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_10 від 18.07.2025 року.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, перелік яких міститься в клопотанні, а документи, які містять такі дані, надані до суду разом з клопотанням. Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов?язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Більше того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об?єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_6 до вчинення вказаного кримінального правопорушення в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої підозри.

Обставиною, яка враховується слідчим суддею під час обрання запобіжного заходу, є наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, коли підозрюваний намагається вчинити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Перевіряючи доводи клопотання на предмет наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що вони наявні, зокрема щодо можливості підозрюваного ухилитися від досудового розслідування чи суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, з огляду на специфіку кримінального правопорушення, за яким оголошено підозру, та тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним в інкримінованому кримінальному правопорушенні, а також з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.

Поряд з цим, слідчий суддя зауважує, що слідчим у клопотанні вказується на наявність існуючого на його думку ризику, передбаченого ч.1 ст.177 КПК України, - вчинити інше кримінальне правопорушення, проте доказів для доведеності усіх обставин, на існування яких вказує слідчий, слідчому судді не надано, твердження з приводу існування такого ризику є лише припущеннями слідчого.

При цьому ризик переховування від органів досудового розслідування та суду не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого застосування покарання та під впливом можливого тягаря призначення такого покарання у майбутньому.

При вирішенні клопотання слідчий суддя бере до уваги дані про особу підозрюваного, який раніше не судимий, одружений, має на утриманні малолітнього сина 2020 року народження, офіційно працевлаштований. Згідно показань засновника ТЗОВ «Альтаір карго транс» ОСОБА_11 , допитаного як свідка під час розгляду клопотання, ОСОБА_6 за час роботи в компанії зарекомендував себе як відповідальний, дисциплінований і сумлінний працівник. У своїй професійній діяльності демонструє високий рівень водійської майстерності та є незамінним працівником на підприємстві.

Також, слідчий суддя враховує специфіку кримінального правопорушення, за яким оголошено підозру, конкретні обставини, мотиви, час і місце скоєння такого та тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років, та яке за своєю правовою природою та об`єктом спрямування спрямоване проти життя та здоров`я особи, що є найвищою соціальною цінністю та охороняється на найвищому конституційному рівні державі.

Таким чином, враховуючи наведене, беручи до уваги дані про особу підозрюваного, конкретні обставини вчинення злочину, вважаю, що можливість того, що підозрюваний ОСОБА_6 , перебуваючи на волі та будучи обізнаним про суворість передбаченого законом покарання за вчинене, може переховуватись від органів досудового розслідування, і в подальшому суду, впливати на потерпілого, свідків, враховуючи наведені обставини, реально існує.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що хоча тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, проте жодний більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не буде достатнім для запобігання вказаним ризикам, наявність яких доведена в судовому засіданні слідчим та прокурором.

Аналіз наведеного дає підстави слідчому судді дійти висновку, що в даному випадку суспільний інтерес в триманні підозрюваного під вартою, не зважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом свободи особистості, тому для запобігання ризикам, які зазначені в клопотанні та доведені стороною обвинувачення в судовому засіданні, з метою забезпечення дієвості кримінального провадження та процесуальної поведінки підозрюваного, забезпечення процесуальних дій слідчого, клопотання слід задовольнити та обрати підозрюваному ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до вимог ч.1, 2 ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів, при цьому строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Задовольняючи клопотання слідчого про обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя визначає строк дії ухвали у шістдесят днів, тобто до 15.09.2025 року включно.

Щодо альтернативного визначення розміру застави, слідчий суддя зазначає наступне.

Так, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, що згідно ст.12 КК України є тяжким злочином.

Згідно з ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч.5 ст.182 КПК України, щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За приписами ч.4 ст.182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Водночас, згідно з ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею; щодо злочину, передбаченого ст. 255-255-3 КК України.

Таким чином, альтернативне не визначення розміру застави є правом слідчого судді, а таке рішення приймається із врахуванням наявних ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного та сукупності всіх обставини, визначених ст. 178 КПК України.

Клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою взагалі не містить жодних доводів щодо доцільності не визначення підозрюваному альтернативного розміру застави.

Слідчий суддя звертає увагу, що тривале та безальтернативне тримання особи під вартою, протиправність дій якої не підтверджена вироком суду, може вважатись виправданим лише за виняткових умов.

Враховуючи наведене, за не доведеності виняткових обставин для безальтернативного тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя вважає, що підозрюваному слід визначити альтернативну заставу у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 151400 грн.

На переконання слідчого судді, застава у вказаному розмірі буде визначатися саме тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, у випадку ухилення від слідства та суду та/або порушення встановлених обов?язків, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб присікти у підозрюваного бажання сховатися, перешкоди слідству, знищити чи приховати речові докази, впливати на потерпілих та свідків чи не виконувати процесуальні обов`язки.

Крім цього, при внесенні застави, вважаю, що слід покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, що забезпечить дієвість кримінального провадження, процесуальну поведінку підозрюваного та процесуальні дії слідчого.

Керуючись ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 395 КПК України,

постановив:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного у кримінальному провадженні №0000920 від 21.11.2022 рокуОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали по 15.09.2025 року включно.

Визначити ОСОБА_6 заставу у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 151400 грн., яку підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право внести у будь-який момент на депозитний рахунок для внесення застави(UA0000757; отримувач: Територіальне управління державної судової адміністрації України в Львівській області, ; банк отримувача: Державна казначейська служба України, м.Київ).

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки:

1)прибувати до суду, слідчого судді, процесуального прокурора та слідчого за першою вимогою;

2)повідомляти слідчого, прокурора чисуд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

3)не відлучатися за межі Львівської області без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

4)утримуватись від спілкування із потерпілим та свідками у кримінальному провадженні;

5)здати, за наявності, на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Якщо підозрюваний ОСОБА_6 , в разі внесення застави, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Копію ухвали негайно після її оголошення вручити підозрюваному.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя (підпис)

Згідно з оригіналом.

Суддя: ОСОБА_1