Справа №705/2765/25
1-кс/705/1125/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 липня 2025 року м. Умань

Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ;

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Умані клопотання прокурора Уманської окружної прокуратури ОСОБА_6 по кримінальному провадженню №0000644 від 11.05.2025 про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Кищенці Маньківського району Черкаської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Уманської окружної прокуратури ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області з клопотанням про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що в провадженні ВР ЗСТ СУ ГУНП в Черкаській області, перебуває кримінальне провадження №0000644 від 11.05.2025 за підозрою ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що 11 травня 2025 року, близько 01 години 00 хвилин, ОСОБА_4 , в порушення вимог п.п. 2.1. а), 2.9 а) Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, без посвідчення водія та не маючи прав керування будь-яким транспортним засобом, та відповідно до висновку медичного огляду на встановлення стану алкогольного сп`яніння № 000354 від 11.05.2025 року, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння 1,97 проміле, керуючи автомобілем «Toyota Raw 4», реєстраційний номер НОМЕР_1 , рухаючись по вул. Яблунева в с. Дзензелівка, Уманського району, Черкаської області з боку вул. Дружби в напрямку вул. Центральна в порушення вимог пунктів 1.10 (термін узбіччя), 2.3 б), 12.2, 12.3 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, був не уважним, не стежив за дорожньою обстановкою та відповідно не реагував на її зміну, допустив виїзд на праве узбіччя по напрямку свого руху, де здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який стояв у нерухомому стані.

У результаті даної дорожньо-транспортної пригоди пішохід, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 отримав тілесні ушкодження від яких загинув на місці події.

11.05.2025 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

11.05.2025 на підставі зібраних доказів ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України.

13.05.2025 ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду ОСОБА_8 , ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів, тобто до 09.07.2025 року.

30.06.2025 постановою керівника Уманської окружної прокуратури ОСОБА_9 продовжено строк досудового розслідування, до трьох місяців, тобто до 11.08.2025 року.

В якості підстав продовження запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , прокурор зазначає наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявність ризику, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ст. 177 КПК України.

У клопотанні прокурор просить продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на термін досудового слідства, тобто до 11.08.2025.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання та просив суд продовжити відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, просив обрати підозрюваному запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання заперечував, підтримав думку свого захисника.

Слідчий суддя, вислухавши думку осіб, які беруть участь у розгляді клопотання, вивчивши матеріали клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, приходить до наступного.

У силу ч. 1 та п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України запобіжні заходи є заходом забезпечення кримінального провадження, що застосовується з метою досягнення дієвості цього кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України).

Розглядаючи клопотання про продовження строку тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення в порядку ст. 199 КПК України, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, з якими пов`язана можливість застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою та умови, за яких таке продовження можливе.

Згідно з ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною 3 ст. 199 КПК України передбачено, що при продовженні строку тримання під вартою слідчий суддя враховує наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів (ч. 1 ст. 197 КПК України).

Згідно з ч. 5 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

В судовому засіданні встановлено, що у ВР ЗСТ СУ ГУНП в Черкаській області, перебуває кримінальне провадження №0000644 від 11.05.2025 за підозрою ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України.

11.05.2025 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України .

11.05.2025 на підставі зібраних доказів ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України.

Відповідно до пред`явленої підозри, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України тобто, у порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, що спричинило смерть потерпілого

13.05.2025 ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду ОСОБА_8 , ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів, тобто до 09.07.2025 року .

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 необхідно врахувати наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

1.Щодо обґрунтованості підозри

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, яка не є сама по собі актом притягненням особи до відповідальності, а є лише сукупністю даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Суд ураховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, проте зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини, суд в цьому контексті враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Зокрема, за змістом п. 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі Нечипорук і Йонкало проти України термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі Мюррей проти Об`єднаного Королівства від 28.10.1994, Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства від 30.08.1990).

Обґрунтованість підозри повинна бути визначена, враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

На даному етапі судового провадження суд не вирішує питання про оцінку доказів для визнання підозрюваного винуватим чи невинуватим у вчиненні злочину, адже судове провадження наразі не завершено, докази сторін в повному обсязі судом не досліджено, і відповідно до ст. 94 КПК України суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, має оцінити після завершення дослідження кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, обґрунтовується зібраними доказами та іншими матеріалами кримінального провадження.

Крім того, обґрунтованість підозри перевірялась слідчим суддею під час застосування запобіжного заходу. Жодних доказів, які могли б дозволити суду зробити висновок про необґрунтованість підозри на час розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою в судовому засіданні надано не було.

Як свідчать матеріали провадження, повідомлення про підозру за своїм змістом відповідає вимогам ст. 278 КПК України та на даному етапі сумнівів щодо його законності або порушення порядку вручення не викликає.

Даних про зміну раніше оголошеної підозри чи її скасування до суду не надано.

2. Обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування

Строк дії запобіжного заходу, застосованого до підозрюваного ОСОБА_4 спливає 09.07.2025.

Зокрема, орган досудового розслідування зазначає, що у зв`язку із складністю даного провадження закінчити досудове розслідування у двохмісячний термін не представляється можливим, оскільки, з метою повного, всебічного і об`єктивного дослідження всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення та прийняття законного рішення, в ході подальшого розслідування необхідно виконати ряд слідчих дій, а саме:

- отримати та долучити до матеріалів кримінального провадження висновок судово-медичної експертизи;

- отримати та долучити до матеріалів кримінального провадження висновок експертизи технічного стану транспортного засобу;

- провести слідчий експеримент за участі підозрюваного ОСОБА_4 та свідків;

- призначити судову автотехнічну експертизу;

- за результатами отриманих доказів дати кінцеву кваліфікацію діям ОСОБА_4 ;

- виконати вимоги ст. 290 КПК України;

- скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів кримінального провадження.

30.06.2025 постановою керівника Уманської окружної прокуратури ОСОБА_9 продовжено строк досудового розслідування, до трьох місяців, тобто до 11.08.2025 року.

Отже, у кримінальному провадженні продовжуються проводитися ряд слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій, направлених на забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування, які об`єктивно перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попереднього судового рішення про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

У судовому засіданні не встановлено обставин, які б свідчили про безпідставне затягування розслідування кримінального провадження, але існують обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали.

3. Щодо наявності ризиків

Слідчий суддя зауважує, що згідно з вимогами чинного законодавства сама по собі наявність обґрунтованої підозри не може бути єдиною підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу, оскільки їх застосування потребує наявність існування хоча б одного із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії, що передбачені цією статтею.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Слідчим суддею враховується, що не зменшились та продовжують існувати ризики, передбачені ст.177 КПК України, наявність яких була встановлена при застосуванні запобіжного заходу та при вирішенні питання про доцільність продовження відносно підозрюваного ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зокрема:

- ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду, з метою ухилення від кримінальної відповідальності, оскільки ОСОБА_4 усвідомлює, що він вчинив тяжкий злочин, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років, усвідомлює тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину, у вчиненні якого він підозрюється, тобто, санкція злочину та невідворотність вказаного покарання можуть спонукати останнього до переховування;

- ризик незаконного впливу на свідків, потерпілих, експертів у кримінальному провадженні;

- ризик можливого вчинення іншого кримінального правопорушення підозрюваним ОСОБА_4 ;

- ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою забезпечення дієвості відповідного кримінального провадження та запобігання настанню вказаних ризиків.

Слідчий суддя, враховуючи конкретні обставини злочину, його суспільну небезпечність, за яким підозрюється ОСОБА_4 , вважає, що достатнім для забезпечення виконання покладених на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язків буде запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а більш м`який запобіжний захід не може бути обраний.

Отже, при вирішенні питання про продовження ОСОБА_4 строку тримання під вартою, слідчий суддя виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення ризиків, визначених ст.177 КПК України.

Таким чином, на даному етапі кримінального провадження продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є об`єктивно необхідним з метою забезпечення дієвості відповідного кримінального провадження та запобігання реалізації вказаних ризиків, оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне, в матеріалах провадження відсутні та стороною захисту не доведені.

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

За таких обставин, клопотання слідчого про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування є виправданим заходом та підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 132, 177, 178, 182, 183, 193-197, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою в державній установі «Черкаський слідчий ізолятор», строком на 36 днів, в межах строку досудового розслідування, до 11.08.2025 включно, без можливості внесення застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора, який здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному, захиснику, прокурору негайно після її оголошення,та направити до ДУ «Черкаський слідчий ізолятор».

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 07.07.2025 року.

Суддя ОСОБА_1