У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повний текст)

«16» квітня 2025 р. м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Солом`янського районного суду м. Києва, клопотання слідчого СВ Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000257, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.04.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України,

ВСТАНОВИВ:

16 квітня 2025 року до суду надійшло клопотання слідчого СВ Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000257, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.04.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Свої вимоги слідчий обґрунтовує тим, щов провадженні слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження №0000257, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України. «15» квітня 2025 року органом досудового розслідування повідомлено про те, що він підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, тобто у незаконному придбані та зберіганні психотропної речовини, вчинене протягом року після засудження за цією статтею. Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи раніше засудженим, а саме: вироком Солом`янського районного суду м. Києва від 21.11.2024 (справа №760/29504/24) за ч. 1 ст. 309 КК України до покарання у вигляді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 (сімнадцять тисяч) гривень, який не сплачено, маючи не зняту та не погашену у встановленому Законом України судимість, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став, вчинив нове умисне кримінальне правопорушення у сфері обігу психотропних речовин на території Солом`янського району міста Києва за наступних обставин. Так, 02.04.2025 приблизно о 17:10 годині, ОСОБА_4 , перебуваючи на вулиці Гарматній у м. Києві, точний час та місце під час досудового розслідування не встановлено, на тротуарі знайшов паперовий згорток з вмістом кристалічної речовини світлого кольору масою 0,255 г, і яка, відповідно до висновку експерта №СЕ-19/111-25/20480-НЗПРАП від 08.04.2025 містить у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP (таблиця I список №2 Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, затвердженого постановою КМУ від 06.05.2000 №770), загальною масою PVP 0,255 г. Усвідомлюючи, що всередині вказаного паперового згортку може міститися особливо небезпечна психотропна речовина, обіг якої заборонено, а її придбання та зберігання є незаконним, поклав його до вивороту шапки, в яку був одягнений, тим самим незаконно придбав психотропну речовину для власного вживання без мети збуту. Після чого, ОСОБА_4 , зберігаючи при собі вищевказаний паперовий згорток з психотропною речовиною, направився пішки по вулиці Гарматній у власних справах, чим здійснив незаконне зберігання психотропної речовини без мети збуту. Цього ж дня, а саме: 02.04.2025 о 17:20 годині, коли він перебував за адресою: м. Київ, вул. Гарматна, будинок 39-В його зупинено працівниками поліції, яким він добровільно повідомив, що має при собі, правій задній кишені штанів, в які він був одягнений, паперовий пакет з психотропною речовиною, який у подальшому, в період часу з 19:10 години до 19:17 години, у нього вилучено під час затримання та проведення особистого обшуку на підставі ст. 2982 та ч. 3 ст.2982 КПК України. Відповідно до таблиці 2 наказу МОЗ України №188 від 01.08.2000 «Про затвердження таблиць невеликих, великих та особливо великих розмірів наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, які знаходяться у незаконному обігу» невеликі розміри особливо небезпечної психотропної речовини обіг якої заборонено PVP становлять до 0,15 г., великі розміри - від 1,5 до 15,0 г. Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України - незаконне придбання та зберігання психотропної речовини без мети збуту, вчинене протягом року після засудження за цією статтею Підставами підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази, а саме: Рапорт оперуповноваженого ВКП Солом`янського УП ГУНП у м. Києві про виявлення 02.04.2025 о 17.20 години за адресою : м. Київ, вул. Гарматна, 39-В ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з кристалоподібною речовиною білого кольору; Протокол затримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні проступку , передбаченого ч 1 ст. 309 КК України в порядку ст. 298-2 КПК України 02.04.2025 та вилучення у останнього паперового пакету з кристалоподібною речовиною, схожою на наркотичну; Висновок експерта КНДЕКЦ МВС України від 08.04.2025 надана на дослідження кристалічна речовина білого кольору у своєму складі містить PVP. PVP є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено. Маса PVP в кристалічній речовині складає 0,255г; Показання свідка ОСОБА_7 , Показання свідка ОСОБА_8 , Показання свідка ОСОБА_9 ; Іншими матеріали кримінального провадження у їх сукупності.У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вчинив не тяжке кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 309 КК України, санкція якого передбачає покарання у вигляді штрафу від 2 000 до 5 000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до 3 років. Відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою оскільки, існують ризики передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний може: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення. Виклад обставин, на підставі яких слідчий і прокурор дійшли висновку про наявність ризиків: На той факт, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду вказує те, що, повідомлена підозра повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 передбачає покарання у вигляді штрафу від 2 000 до 5 000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до 3 років, крім того, останній згідно вироку Солом`янського районного суду м. Києва 21.11.2024 (справа №760/29504/24) за ч. 1 ст. 309 КК України до покарання у вигляді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 (сімнадцять тисяч) гривень, який не сплачено, тобто усвідомлюючи невідворотність покарання, яке пов`язане із позбавленням волі за вчинення вказаного кримінального правопорушення, підозрюваний може переховуватися значний термін від правоохоронних органів та суду. Крім того, відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку ст. 291КПК України 19.02.2025 до Солом`янського районного суду м. Києва направлено обвинувальний акт за вчинення останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, по матеріалам кримінального провадження 0001201 від 18.12.2024, попередній розгляд по якому було призначено на 25.04.2025 (суддя ОСОБА_10 ), останній не з`явився, хоча був повідомлений належним чином та відносно ОСОБА_11 в рамках вищевказаного кримінального провадження було обрано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання до 14.04.2025 включно. Крім того, на розгляді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, останній в судові засідання не з`являється, та згідно ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 11.03.2025 надано доручення на встановлення місця знаходження останнього. На той факт, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, вказує те, що підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 раніше судимий 21.11.2024 Солом`янським районним судом м. Києва до покарання у вигляді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 (сімнадцять тисяч) гривень, який не сплачено.Більш м`які запобіжні заходи застосовані до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 призведуть до продовження злочинної діяльності, оскільки останній офіційно не працевлаштований, не має постійного доходу, не має постійного місця проживання в м. Києві, стійких соціальних зв`язків, тому нададуть змогу переховуватись від органів досудового розслідування та впливати на розслідування кримінального провадження. Орган досудового слідства вважає наявність цих ризиків обґрунтованими, через те, що матеріали кримінального провадження містять достатні дані, які вказують на те, що саме підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 своїми умисними діями, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 309 України. Вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, які передбачені п. п. 1, 3, 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, забезпечення належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та його належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою. Прошу суд врахувати, що міра запобіжного заходу має на меті попереджати спроби особи вчиняти дії щодо перешкоджання здійсненню правосуддя, а не бути лише наслідком такого перешкоджання.Згідно з положенням ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів.Разом з тим, у разі задоволення клопотання сторони обвинувачення про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, прошу визначити розмір застави в сумі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки на думку сторони обвинувачення саме така сума застави зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків. З метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження вважаю за доцільне, в разі внесення підозрюваним розміру застави, покладанні на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступних, передбачених п.п. 1, 2, 3,8 ч. 5 ст. 194 КПК України, обов`язків, а саме:1) з`являтися за кожною вимогою до слідчого відділу Солом`янського УП ГУ НП У м. Києві за адресою: м. Київ, вул. Грушецька, 3 за викликом до слідчого, в провадженні якого знаходиться дане кримінальне провадження і процессуального керівника, який здійснює процесуальне керівництво, слідчого судді, суду;2)не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;4) здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, або інший документ, що дає право на виїзд з України. На підставі наведеноо, просив застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів із визначенням застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В судове засідання прокурор з`явився, клопотання підтримав, з підстав, які в ньому викладені, просив його задовольнити.

Захисник в судовому засіданні вказав, що у випадку не сплати підозрюваним штрафу за вироком суду цим має займатись відповідний відділ пробації. Також, вказав, що на скільки йому відомово досудове розслідування у кримінальному провадженні вже закінчилось. Зазначив, що ризики не доведені. З врахуванням вказаного просив обрати інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, наприклад, особисте зобов`язання.

Підозрюваний в судове засідання з`явився, позицію свого захисника підтримав, вказав, що він не ховається і не збирається.

Вислухавши учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, слідчим суддею було встановлено наступне.

Як вбачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні №0000257, 02.04.2025 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено кримінальне правопорушення з правовою кваліфікацією ч. 2 ст. 309 КК України, короткий виклад обставин: до Солом`янського УП ГУНП у м. Києві надійшов рапорт працівників поліції про те, що 02.04.2025 року о 17:20 год. за адресою: м. Ктїв, вул. Гарматна, 39В в ході поверхневої перевірити у гр. ОСОБА_4 виявлено згорток із речовиною, зовні схожою на наркотичну, повідомлено про підозру ОСОБА_4 (а.с. 6).

Відповідно до Повідомлення про підозру від 15 квітня 2025 року, ОСОБА_4 повідомлено про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України - незаконне придбання та зберігання психотропної речовини без мети збуту, вчинене протягом року після засудження за цією статтею (а.с. 34 - 37).

Як вбачається з листа Саратської селищної ради Білгород - Дністровського району Одеської області від 07.02.2025 року, ОСОБА_4 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , але на території села не проживає з 2020 року (а.с. 59).

В обґрунтування доводів, наведених у клопотанні, слідчим надано слідчому судді Рапорт (а.с. 7), Протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального проступку від 02.04.2025 року (а.с. 8 -14), Протокол допиту підозрюваного від 02.04.025 року (а.с. 15 - 16), Постанову про звільнення особи затриманої в порядку ст. 298 - 2 КПК України (а.с. 17), Постанову про визначення підслідності в порядку ст. 216 КПК України (а.с. 18 - 19), Висновок експерта №СЕ-19/111-25/20480-НЗПРАП від 08.04.2025 року (а.с. 20 - 21), Протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 03.04.2025 року (а.с. 22 - 25), Протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 03.04.2025 року (а.с. 26 - 29), Протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 03.04.2025 року (а.с. 30 - 33), Протокол допиту підозрюваного від 15.04.2025 року (а.с. 39 - 42), Вирок Солом`янского районного суду м. Києва від 21 листопада 2024 року (справа №760/29504/24) (а.с. 53 - 54), Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 02 грудня 2024 року (а.с. 55), Ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 04 лютого 2025 року (а.с. 56 ), Ухвалу судді Солом`янського районного суду м. Києва від 26 лютого 2025 року (а.с.57), Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 11 березня 2025 року (а.с.58), Характеристику (а.с. 60).

Згідно зі ст. 184 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити: 1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа; 2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу; 5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; 7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу. Копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання. До клопотання додаються: 1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу; 3) підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Застосування запобіжного заходу до кожної особи потребує внесення окремого клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У частині 2 статті 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог статті 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

За правилами ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Слідчим суддею було встановлено, що клопотання, оформлене відповідно до вимог ст. 199 Кримінального процесуального кодексу України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписку підозрюваного та його захисника щодо вручення їм копії клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також копій матеріалів, якими воно обґрунтовується. Таким чином, слідчим виконані вимоги ст. 199 КПК України.

15 квітня 2025 року у порядку, передбаченому статтями 276 - 278 КПК України, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак відповідно до вимог ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Вирішуючи питання про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує вимоги п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

На думку слідчого судді, окрім констатації наявності відповідних ризиків, прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідчим суддею в судовому засіданні не було встановлено будь - яких фактів які б давали підстави вважати, що внаслідок обрання запобіжного заходу менш суворого, ніж тримання під вартою, який обмежує свободу ОСОБА_4 , останній буде ухилятись від слідства та суду.

При розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує правову позицію, викладену у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Частина 2 статті 194 КПК України передбачає обов`язок слідчого судді постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, а саме: наявність обґрунтованої підозри, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Таким чином, оскільки прокурором доведено обґрунтованість підозри стосовно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, що підтверджується матеріалами клопотання, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, зокрема, переховуватися від органів досудового слідства та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, однак не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні (п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України), слідчий суддя, враховуючи конкретні обставини справи, вважає, що вагомих підстав для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з матеріалів клопотання не вбачається, у зв`язку з чим необхідно застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж той, що зазначений в клопотанні.

За вищевказаних обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних з прибуттям підозрюваного на вимогу слідчого, прокурора, суду, можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

На даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Відповідно до ст. 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись ст.ст.3, 176, 177, 178, 179, 181, 184, 193, 194, 195, 196 , ч. 2 ст.376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000257, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.04.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки, передбачені п. п. 1 - 3 ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

1) прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;

2) не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Строк дії покладених на ОСОБА_4 обов`язків, передбачених п. п. 1 - 3 ч. 5 ст. 194 КПК України, до 16 червня 2025 року включно.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього цією ухвалою обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 21 квітня 2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1