Справа № 953/9916/24
н/п 1-кс/953/3259/25
"01" травня 2025 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
представника власників майна адвоката ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції),
До Київського районного суду м. Харкова 25.04.2025 надійшла вказана скарга, в якій заявник просить визнати бездіяльність слідчого СУ ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 ; зобов`язати слідчого СУ ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 повернути вилучене майно власникам майна.
Згідно ч. 1 ст. 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.
Згідно ч. 1 ст. 366 КПК України, суд виходить до нарадчої кімнати для ухвалення вироку, про що головуючий оголошує присутнім у залі судового засідання.
Даною нормою та положеннями КПК України не передбачена можливість виходу суду з нарадчої кімнати без постановлення судового рішення та можливість суду постановити ухвалу про поновлення розгляду справи.
Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 КПК України.
Згідно ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься: законність, презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини та інші.
Відповідно до ч. 6 ст. 22 КПК України, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Вихід з нарадчої кімнати та поновлення судового розгляду не суперечать загальним засадам кримінального провадження, оскільки оцінка доказів здійснюється саме в нарадчій кімнаті, а за наявності зазначених вище обставин, усунути їх можливо лише в результаті відновлення судового розгляду.
Така правова позиція узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 28.01.2021 по справі № 182/523/16-к (провадження N 51-1103 - 20).
Згідно п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Згідно з положеннями ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
В прохальній частині скарги заявник просить: визнати бездіяльність слідчого СУ ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 ;зобов`язати слідчого СУ ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 повернути вилучене майно власникам майна.
В ході розгляду скарги адвокат ОСОБА_3 зазначила, що в скарзі йдеться про майно, стосовно місця зберігання якого було зазначено в ухвалі слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 28.11.2024 про арешт майна. Також зазначила, що перелік майна міститься в тексті скарги.
Заслухавши пояснення адвоката в судовому засіданні, вивчивши матеріали справи, надані в ході розгляду скарги, враховуючи, що скарга не містить вимог щодо конкретного переліку майна, та приймаючи до уваги надані слідчим дані у зв`язку з розглядом скарги, вказані обставини потребують додаткового з`ясування позиції заявників в особі їх представника та слідчого стосовно відповідного майна.
Крім того, необхідно додатково з`ясувати питання стосовно огляду майна, в межах вимог скарги, за якою відкрито судове провадження.
Оскільки наведене, в тому числі, сприяє реалізації загальних засад і прийняття рішення поза розумним сумнівом, суд вважає за необхідне відновити судовий розгляд з метою додаткового з`ясування зазначених питань.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 3, 7, 9, 365 КПК України, суд
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1