УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

перекладача ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання старшого слідчого слідчого відділу Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_8 ,

про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби відносно

ОСОБА_5 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , грузина, уродженця Республіки Грузія, громадянин Грузії, із середньою освітою, працюючого електриком в компанії «Нест Білд», проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 13.06.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0002261,

установив:

14.06.2025 старший слідчий слідчого відділу Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді Шевченківського районного міста Києва із клопотанням (вх. № 60736), погодженим прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби відносно ОСОБА_5 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 13.06.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0002261.

В обґрунтування поданого клопотання, слідчий ОСОБА_7 зазначив про таке.

У провадженні Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києвіперебувають матеріали кримінального провадження за № 0002261 від 13.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

За версією органу досудового розслідування встановлено, що після зупинки транспортного засобу його водій ОСОБА_5 , надав співробітникам Управління патрульної поліції у місті Києві для ознайомлення посвідчення водія на ім?я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , достовірно знаючи, що своїми діями, очевидцями яких були зазначені працівники поліції, порушив Правила дорожнього руху та підлягає адміністративній відповідальності та після чого прослідував з патрульними поліцейськими до службового автомобіля марки «Renault» моделі «Express» з д.н.з. « НОМЕР_1 », для складання адміністративних матеріалів.

У цей же час, 13.06.2025 не пізніше 12 години 05 хвилин, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на надання неправомірної вигоди інспектору взводу № 2 роти № 7 батальйону № 1 полку № 1 з обслуговування правого берегу Управління патрульної поліції у м. Києві ОСОБА_10 за невчинення ним в інтересах Чокошвілі Звіаді дій, з використанням наданого йому службового становища, зокрема, за не складання адміністративних матеріалів за фактом вчинення ОСОБА_5 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 126 КУпАП та уникнення ним адміністративної відповідальності за вчинене адміністративне правопорушення.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на надання неправомірної вигоди посадовій особі правоохоронного органу, з метою уникнення адміністративної відповідальності за скоєне правопорушення, розуміючи незаконність своїх дій, діючи умисно, достовірно знаючи про кримінальну відповідальність за надання неправомірної вигоди службовій особі, розуміючи настання негативних правових наслідків для себе за вчинене адміністративне правопорушення, достовірно усвідомлюючи, що перед ним знаходяться працівники правоохоронного органу, які безпосередньо виконують свої службові обов`язки та які згідно п. 1 примітки до ст. 364 КК України є службовими особами, ОСОБА_5 , знаходячись на відкритій ділянці місцевості за адресою: місто Київ, вул. Вознесенський узвіз, 8-10, поруч із службовим автомобілем марки «Renault» моделі «Express» з д.н.з. « НОМЕР_1 », запропонував працівнику поліції передачу грошових коштів у розмірі 1500 (одна тисяча п`ятсот) гривень за не притягнення до адміністративної відповідальності за порушення Правил дорожнього руху, та в подальшому через відчинені передні пасажирські двері, поклав до бардачка зазначеного службового автомобіля грошові кошти в сумі 2 000 (дві тисячі) гривень, чотирма купюрами номіналом по 500 гривень (із серійними номерами СД 5424733, УГ 7247962, ВС 5382883, ЗМ 1087964) як неправомірну вигоду за не складання відносно нього матеріалів про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 126 КУпАП, перед цим повідомивши в усній формі про передачу цих коштів на користь працівника поліції.

Так, працівник Управління патрульної поліції у місті Києві ОСОБА_10 від неправомірної вигоди відмовився та викликав слідчо-оперативну групу Шевченківського УП ГУНП у місті Києві для документування обставин скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

Надалі працівником Управління патрульної поліції у місті Києві ОСОБА_11 винесено постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі Серія ЕНА № 4963015 за скоєння ОСОБА_5 правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 126 КУпАП.

14.06.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

Підставою для звернення до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби, слугувала наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, та наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 14.06.2025 для розгляду клопотання визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав з підстав викладених в ньому, просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_4 не заперечували стосовно задоволення заявленого клопотання слідчого, при цьому зазначили іншу адресу проживання та просили встановити обов`язок не відлучатися із міста Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду з огляду на місце проживання підозрюваного.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, підозрюваного та його захисника, слідчий суддя приходить до такого висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що слідчого відділу Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002261 від 13.06.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва у зазначеному кримінальному провадженні здійснюється, зокрема прокурорами Шевченківської окружної прокуратури міста Києва.

13.06.2025 о 12 год 40 хв ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК України.

14.06.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, а саме у пропозиції та наданні неправомірної вигоди службовій особі, за невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає таку вигоду будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища.

За приписами ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 7 КПК України кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: (1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; (2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; (3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Не вдаючись до детального аналізу, оцінки дій, винуватості особи та не порушуючи презумпції невинуватості на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

З урахуванням письмових доказів, що додані до клопотання та досліджені в судовому засіданні, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя вважає, що повідомлена ОСОБА_5 підозра не може вважатись не обґрунтованою, а докази, надані органом досудового розслідування, є, на цей час, досить вагомими, щоб свідчити про причетність останнього до кримінального правопорушення, що йому інкримінується.

Разом із цим, слід зауважити, що на цьому етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення.

Слідчий суддя оцінює наявність ризику можливості переховування підозрюваного, як цілком ймовірний, з огляду на додані до клопотання матеріали, при цьому, враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, за який передбачено покарання, зокрема у виді штрафу від однієї тисячі до чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або у виді обмеження волі на строк від двох до чотирьох років, або у виді позбавлення волі на той самий строк.

Крім того, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 є громадянином Республіки Грузія та має безперешкодний виїзд за межі території України.

Щодо існування іншого, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України ризику, на наявність яких у клопотанні посилається слідчий, а саме перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, слідчий суддя вважає, що в цій частині клопотання є недоведеним, ризик є сумнівним та розцінюються як домисли, оскільки будь-яких доказів на підтвердження зазначеного ризику слідчому судді не надано, а тому такі твердження є лише припущеннями.

Слід зазначити, що КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

З огляду на зазначене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби.

Застосовуючи саме такий запобіжний захід, слідчий суддя виходить із необхідності уникнення ризиків, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також враховує міцність соціальних та сімейних зв`язків підозрюваного, його віку та стану здоров`я, майнового стану, наявності судимості.

Слід зазначити, що менш суворий запобіжний захід на цій стадії досудового розслідування може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування (в тому числі шляхом неналежного виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків) і руху кримінального провадження.

Із метою мінімізації ризиків, встановлених під час розгляду клопотання, а також запобігання позапроцесуальній поведінці підозрюваного, слідчий суддя вважає за потрібне покласти на останнього обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора або суду у визначений час, залежно від стадії кримінального провадження; не відлучатися із міста Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування зі свідками у вказаному кримінальному провадженні; здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в?їзд в Україну.

Разом з тим, слідчий суддя вважає за необхідне зробити застереження щодо випадків, коли підозрюваний може залишати місце свого проживання, а саме: у випадку необхідності отримання невідкладної медичної допомоги та прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога».

Слід зазначити, що разі невиконання обов`язків до підозрюваного може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також слід роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися у житлі, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 177, 178, 180, 193, 194, 196, 372, 376, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання слідчого СВ ВП № 1 Шевченківського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_12 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_13 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , не залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 22 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин, за виключенням випадків необхідності отримання невідкладної медичної допомоги та прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога».

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді домашнього арешту в певний період доби визначити в межах строку досудового розслідування, тобто до 12 серпня 2025 року.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

-прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора або суду у визначений час, залежно від стадії кримінального провадження;

-не відлучатися із міста Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватися від спілкування зі свідками у вказаному кримінальному провадженні;

-здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в?їзд в Україну.

Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_5 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого у кримінальному провадженні.

У разі невиконання обов`язків до підозрюваного може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На ухвалу прокурором, підозрюваним та його захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1