Провадження № 1-кс/686/6431/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27червня 2025року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду із скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення за його заявою.

В обґрунтування скарги вказує, що 23.06.2025 подала до ВП № 1 Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області заяву про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, яке полягало у службовому підробленні, внаслідок чого було приховано скоєння кримінального правопорушення відносно її сина ОСОБА_4 (перевищення влади або службових повноважень), яке полягало у неправомірних діях працівників ТЦК та СП та працівників патрульної поліції, завданні тілесних ушкоджень та у викраденні людини.

Указує, що 23.06.2025 ОСОБА_3 було видано талон-повідомлення № 19603, який містив підроблений текст «13.06.2025 о 17.49 надійшло повідомлення із служби 102 про те, що 13.06.2025 о 17.49 за адресою: м. Хмельницький, вул. Тернопільська, 44/1, просить приїзду СОГ. Патрульна поліція вже є на місці події. Заявник ОСОБА_3 ».

Зазначає, що вказаний текст відрізняється від тексту заяви ОСОБА_3 про злочинні дії працівників ТЦК та СП та працівників патрульної поліції, а зміст талону-повідомлення № 19603 суперечить наказу МВС України №100 «Про затвердження Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події» від 08.02.2019.

Просить визнати бездіяльність слідчого та зобов`язати уповноважених осіб Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області внести до ЄРДР відомості за заявою ОСОБА_3 від 23.06.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань, надати витяг з ЄРДР.

Скаржницяу судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду скарги повідомлена належним чином шляхом виклику по телефону. У скарзі просила проводити судовий розгляд у її відсутності у зв`язку із введенням воєнного стану та віддаленістю місця знаходження суду від її місця проживання.

Уповноважені особи Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області, будучи належним чином повідомленими про дату та час розгляду скарги, у судове засідання не з`явилися, однак відповідно до ст. 306 ч.3 КПК України це не є перешкодою для розгляду скарги.

Згідно із ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду скарги слідчим суддею не здійснювалась.

Відповідно до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, слідча суддя визнала можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що скарга не підлягає задоволенню у зв`язку із наступним.

Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Із наданих матеріалів за заявою ОСОБА_3 слідує, що 23.06.2025 остання звернулася до Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, у якій повідомила, що нею було подано заяву вчинення кримінального правопорушенняпрацівниками ТЦК та СП та працівниками патрульної поліції, а саме викрадення людини та неправомірні дії відносно її сина ОСОБА_4 та ОСОБА_5 23.06.2025 ВнП №1 Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області їй було відмовлено у видачі талону-повідомлення згідно із текстом заяви від 13.06.2025, а тому вимагає надати такий талон-повідомлення відповідно до заяви про неправомірні дії працівників поліції та ТЦК та СП. Указала, що дане кримінальне правопорушення підпадає під дію ст. 366 КК України (видано талон-повідомлення з текстом, який не відповідає тексту заяви про злочин).

Також до скарги ОСОБА_3 було долучено копію талону-повідомлення єдиного обліку № 20910, у якому вказано, що 23.06.2025 до чергової частини ВнП № 1 Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області із письмовою заявою звернулася ОСОБА_3 , яка повідомила, що 13.06.2025 працівники ТЦК та СП та працівники патрульної поліції викрали та вчинили неправомірні дії відносно її сина ОСОБА_4 . Також 23.06.2025 не отримала талон-повідомлення за зверненням останньої від 13.06.2025 із текстом згідно із наказом № 100 МВС України. Дане кримінальне правопорушення підпадає під дію ст. 366 КК України.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Відповідно до розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніхсправ України від 08 лютого 2019 року № 100, прийняття заяв (повідомлень) незалежно від місця і часу їх учинення, повноти отриманих даних, особи заявника здійснює цілодобово, безперервно та невідкладно орган (підрозділ) поліції, до якого надійшла така інформація.Заява (повідомлення), що надходить телефоном за скороченим номером екстреного виклику поліції «102», реєструється в ІКС ІПНП з автоматичним присвоєнням порядкових номерів ЄО.

Ст. 366 КК України встановлює кримінальну відповідальність за службовепідроблення, тобто складання, видачу службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, інше підроблення офіційних документів.

Згідно із диспозицією ч. 1 ст. 366 КК України кримінальна відповідальність настає в разі вчинення однієї з альтернативних дій: а) складання неправдивого офіційного документу; б) видача неправдивого офіційного документа; в) внесення до офіційного документа неправдивих відомостей; г) інше підроблення офіційного документа.

Кожна із наведених у диспозиції дій є самостійною, тому вчинення будь-якої із них, тягне за собою склад злочину, передбачений ч.1 ст.366 КК України (службове підроблення).

Складання неправдивих офіційних документів означає повне виготовлення документа, який містить інформацію, що не відповідає дійсності. При цьому форма та реквізити документа відповідають необхідним вимогам.

Внесення до документів неправдивих відомостей - це внесення (включення) до дійсного (справжнього) офіційного документа, який зберігає належну форму та необхідні реквізити, інформації, яка повністю або частково не відповідає дійсності.

Вказане відповідає висновку, викладеному в постанові ВС у справі № 608/1733/20 від 26 жовтня 2023 року.

На думку слідчого судді, заява ОСОБА_3 про вчинення кримінальних правопорушень не містить конкретних фактичних даних, які б могли свідчити про можливе вчинення уповноваженими службовими особами Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області кримінальних правопорушень.

Так, не відображення у талоні-повідомлення всього змісту заяви ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 13.06.2025, або ж тих відомостей, які на думку скаржниці, є суттєвими та мали б бути обов`язково указаними у відповідному талоні-повідомленні № 19603, складеному за заявою від 13.06.2025, не указує на підробку зазначеного талону, а лише може свідчити про неналежне, помилкове або неповне їх відображення у відповідному документі та указувати, ймовірно, на неналежне виконання службових обов`язків відповідальною особою органу (підрозділу) поліції, до якого надійшла така інформація та слугувати (у випадку доведеності) підставою для дисциплінарної відповідальності.

Відомостей про те, що у зазначений талон-повідомлення № 1960 вносилися завідомо неправдиві відомості, які повністю або частково не відповідають дійсності, включалася певна інформація, яка повністю або частково не відповідає дійсності, у заяві ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення не зазначено.

З огляду на викладене, відсутні підстави для задоволення скарги.

Керуючись статтями 214, 303- 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя