Справа №175/5458/25
Провадження №1-кп/175/744/25
Ухвала

Іменем України

01 липня 2025 року с-ще Слобожанське

Дніпровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,.,

за участю захисника ОСОБА_4 ,

за участю обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні кримінальне провадження №0000161 за обвинувальним актом відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Чернігів, Чернігівської області, українця, громадянина України, не одруженого, із середньою освітою, раніше неодноразово судимого, військовослужбовця військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, оператора-фотограмметриста відділення збору та обробки інформації взводу розвідки та корегування роти ударних безпілотних авіаційних комплексів батальйону безпілотних систем управління ВЧ НОМЕР_1 , солдат, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 1 ст. 122 КК України,

встановив:

В провадженні Дніпровського районного суду Дніпропетровської області перебуває кримінальне провадження № 0000161 від 07 лютого 2025 року за обвинувальним актом відносно ОСОБА_5 .

Згідно матеріалів кримінального провадження № 0000161 від 07 лютого 2025 року ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 07 травня 2025 року.

Ухвалою Дніпровського районного суду Дніпропетровської області від 05 травня 2025 року продовжено строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на строк на шістдесят днів, тобто до 03 липня 2025 року включно та визначено заставу у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 151 400 (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста) грн. 00 коп..

У судовому засіданні прокурором Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 заявлено клопотання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 строком на шістдесят днів, посилаючись на те, що під час досудового розслідування до обвинуваченого був застосований такий запобіжний захід, строк якого спливає, тому вважає, що необхідно продовжити строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою на шістдесят днів, оскільки підстави для зміни міри запобіжного заходу відсутні, ризики, які виправдовують утримання обвинуваченої під вартою нікуди не зникли, є реальними та дійсними.

Захисник ОСОБА_4 заявив клопотання щодо зміни запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 із тримання під вартою на особисте зобов`язання.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав клопотання захисника.

Інші учасники у судове засідання не з`явилися.

Вирішуючи клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

08 лютого 2025 слідчим суддею Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області було винесено ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти на строк 60 днів ОСОБА_5 тобто до 07 квітня 2025 року.

27 березня 2025 року 2025 слідчим суддею Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області було винесено ухвалу про продовження відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто до 07 травня 2025 року включно, з визначенням застави у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 151 400 (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста) грн 00 коп..

Ухвалою Дніпровського районного суду Дніпропетровської області від 05 травня 2025 року продовжено строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на строк на шістдесят днів, тобто до 03 липня 2025 року включно та визначено заставу у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 151 400 (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста) грн. 00 коп.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Мотивуючи клопотання про продовження відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою прокурор зазначає, що існують ризики того, що обвинувачений може переховуватись від суду та незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Суд вважає, що прокурором доведено існування ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, відносно обвинуваченого ОСОБА_5 з огляду на наступне.

Судом встановлено, що є достатні підстави вважати, що, враховуючи ймовірну тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому, у разі визнання його винуватими у інкримінованому злочині, ОСОБА_5 , як неодноразово судима особа може переховуватися від суду, тобто наявний ризик, передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КПК України.

Ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість обвинуваченого ОСОБА_5 незаконно впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні продовжує існувати, оскільки допит свідків судом ще не здійснено.

Також наявний ризик передбачений п.п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме вчинення нового кримінального правопорушення, оскільки обвинувачений є військовослужбовцем, а тому останній може здійснити втечу або застосовувати насильство до свідків.

Враховуючи вищевикладене, у суду відсутні підстави вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, передбачені ст.176 КПК України, можуть забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають із ч.5 ст.194 КПК України та забезпечити його належну поведінку.

Аналізуючи наведене, з метою захисту суспільного інтересу, з урахуванням обставин справи та особи обвинуваченого, суд вважає доцільним продовжити відносно ОСОБА_5 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на шістдесят днів.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, має встановлюватися в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, зокрема, справу «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 року, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання обвинуваченого під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що обвинувачений може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого обвинувачується особа.

Враховуючи положення ст. 182 КПК України та практику Європейського суду з прав людини, суд вважає, що достатнім стримуючим засобом, який здатен забезпечити гарантії належної процесуальної поведінки обвинуваченого у даному кримінальному провадженні є застава у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 151 400 грн. 00 коп.

Такий розмір застави, на думку суду є справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні, не порушує права обвинуваченого.

Відповідно до ст. 194 КПК України на обвинуваченого ОСОБА_5 повинні бути покладені обов`язки, передбачені п.п. 2-4 ч. 5 цієї статті.

У разі невиконання цих обов`язків обвинуваченим ОСОБА_5 , відносно нього можуть наступити наслідки, передбачені цим Кодексом.

На підставі викладеного, суд доходить висновку, що клопотання прокурора є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 177, 182, 183, 331 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 із тримання під вартою на особисте зобов`язання відмовити.

Клопотання прокурора Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на строк на шістдесят днів, тобто до 29 серпня 2025 року включно.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , альтернативний запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ним обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у межах 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 151 400 (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста) грн. 00 коп., яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області.

Розяснити, що обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, а обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язки:

1) прибувати до суду за кожною вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він перебуває, без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та роботи(служби);

4) утримуватися від спілкування з потерпілими і свідками у цьому кримінальному провадженні.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії ухвали. Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1