Провадження №: 1-кс/336/642/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2025 року слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 , розглянувши скаргу головного державного виконавця Центрального ВДВС у м.Запоріжжя Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб відділу поліції №3 Запорізького районного управління поліції Головного управління національної поліції в Запорізькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

28 липня 2025 головний державний виконавець Центрального ВДВС у м.Запоріжжя Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) ОСОБА_3 звернулась до Шевченківського районного суду м. Запоріжжя зі скаргою в якій просить зобов`язати службових осіб Відділу поліції № 3 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області внести його заяву від 15.05.2025 та розпочати досудове розслідування.

Зазначена скарга обґрунтована тим, що скаржник 15.05.2025 до Відділу поліції № 3 Запорізького районного управління поліції Головного управління національної поліції в Запорізькій області було надіслано повідомлення про притягнення до кримінальної відповідальності в порядку ст. 388 Кримінального кодексу України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , за вчинення злочину, а саме не виконання рішення суду, та внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У відкритті кримінального провадження відмовлено, про що повідомлено листом Відділу поліції № 3 Запорізького районного управління поліції Головного управління національної поліції в Запорізькій області від 10.06.2025 за вих. №4691/48/03/03/25, який отримано 11.07.2025.?

Розглянувши матеріали скарги, слідчим суддею встановлено наступне.

Статтею 24 КПК України визначено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування визначено та регламентовано Главою 26 КПК України.

Питання щодо внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням конкретної статті закону України про кримінальну відповідальність є виключною компетенцією реєстратора таких дій, уповноваженого КПК України, а тому слідчий суддя не вправі втручатися в таку діяльність на даному етапі кримінального процесу.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Згідно з ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 КПК України, зокрема на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дій або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача, чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинні містити достатні дані про наявність ознак кримінального правопорушення.

Процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями кримінально-процесуального закону, чинного на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення (ст.5 КПК України).

Оскільки заява про кримінальне правопорушення протягом доби повинна бути внесена до ЄРДР, відповідно, у разі невиконання цієї вимоги закону саме від цієї дати і починається бездіяльність посадової особи, зобов`язаної за своїм службовим становищем, виконати цю вимогу закону.

Як роз`яснено в Узагальненнях від 12.01.2017 року "Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування", затверджених зборами суддів Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ, беручи до уваги положення ч.1 ст.214 КПК, згідно з якою внесення відомостей до ЄРДР здійснюється не пізніше 24 годин після подання заяви, а також положення ч.5 ст.115 КПК, відповідно до якої при обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк, 10-денний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, в який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей. Наприклад, якщо такий 24-годинний строк завершився о 20:00 7 жовтня, то перебіг строку оскарження починається з 8 жовтня.

При цьому слідчий суддя констатує, що з моменту звернення скаржника до Відділу поліції № 3 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області та до часу звернення із даною скаргою до слідчого судді минув значний час. Так, заява про внесення відомостей до ЄРДР подана заявником 15.05.2025, а скарга в порядку ст.303 КПК України відправлена засобами зв`язку (Укрпошта) 24.07.2025 та надійшла до слідчого судді 28.07.2025.

Заявник звернувся до суду зі скаргою на бездіяльність вказаних посадових осіб, після спливу 10 днів з моменту бездіяльності слідчого.

За змістом ч. 1 ст. 117 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Разом з цим, скаржником в прохальній частині скарги на бездіяльність посадових осіб відсутнє клопотання щодо поновлення пропущеного строку для подання відповідної скарги.

Статтею 113 КПК України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Відповідно до положень КПК України, поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд слідчого судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом, прокурором, слідчим суддею, судом проміжку часу. До їх числа відносяться: 1) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 2) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження; 3) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 4) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 5) несвоєчасне одержання процесуальних документів (наприклад, несвоєчасне одержання копії постанови слідчого); 6) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню учасником кримінального провадження шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Виходячи з синтаксичного аналізу норми п.2 ч.2 ст.304 КПК України, вживання сполучника «або» для з`єднання однорідних членів речення створює альтернативний перелік і якщо такий перелік перераховує умови для настання певного правового наслідку, то наслідок настає за наявності хоча б однієї з перерахованих умов.

Тобто, законодавець виділяє дві окремі підстави для повернення скарги, які не залежать одна від одної і які є самодостатніми. Перша, це пропуск десятиденного строку з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності і відсутність при цьому клопотання про поновлення строку, а друга, це визнання причин для поновлення, наведених в заяві неповажними.

В такому випадку, оскільки скарга подана з порушенням встановленого законом строку і скаржником належним чином не порушується питання про його поновлення та не надаються докази поважності пропуску такого строку, таку скаргу належить повернути останньому.

При цьому, слідчим суддею враховується також практика Європейського суду з прав людини, згідно якої право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням. Вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду «за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб» (рішення від 28 травня 1985 року у справі «Ешингдейн проти Сполученого Королівства», (п. 57). Встановлюючи такі правила, держава користується певною свободою розсуду.

Особливий характер такого виду судового провадження, який передбачено Главою 26 КПК України в першу чергу зумовлений необхідністю невідкладної перевірки законності та обґрунтованості рішення, дії чи бездіяльності слідчого або прокурора.

В свою чергу, слідчий суддя, до повноважень якого, згідно п.18 ч.1 ст.3 КПК України віднесено здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні не може зобов`язати сторону скористатися правом, наданим їй процесуальним законом, але сторона, яка добровільно відмовляється від використання свого права, маючи всі можливості ним скористатися, має миритися з процесуальними наслідками свого рішення і безпідставне затягування строків для такого оскарження та не зазначення причин пропуску встановленого законом строку свідчить про зловживання особою своїми процесуальними правами та виключає можливість проведення невідкладної перевірки законності та обґрунтованості оскаржуваного рішення, дії чи бездіяльності.

Окремо слідчий суддя зазначає, що у скарзі скаржник посилається на той факт, що у відкритті кримінального провадження відмовлено, про що повідомлено листом Відділу поліції № 3 Запорізького районного управління поліції Головного управління національної поліції в Запорізькій області від 10.06.2025 за вих. №4691/48/03/03/25, який отримано 11.07.2025. Разом з тим доказів цього надано не було.

Слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до положень ч. 7 ст. 304 КПК України повернення скарги не позбавляє його права на повторне звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України, з обґрунтованим клопотанням про поновлення десятиденного строку для подання скарги, або підтвердженням того, що строк ним не пропущено.

Керуючись статтями 303, 304, 309 КПК України,

УХВАЛИВ:

Скаргу головного державного виконавця Центрального ВДВС у м.Запоріжжя Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб відділу поліції №3 Запорізького районного управління поліції Головного управління національної поліції в Запорізькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, повернути скаржнику.

Копію ухвали слідчого судді про повернення скарги невідкладно надіслати скаржнику.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1