КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження №11-сс/824/5474/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 серпня 2025 року суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду - доповідач по справі ОСОБА_2 , перевіривши апеляційну скаргу представника військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 17 червня 2025 року, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 17 червня 2025 року відмовлено у задоволенні скарги командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_4 на постанову старшого слідчого СВ Шевченківського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_5 від 09 травня 2025 року про закриття кримінального провадження №0000727 від 06 жовтня 2022 року.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, представник військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу слідчого судді та постановити нову, якою скаргу командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_4 на постанову про закриття кримінального провадження №0000727 від 06 жовтня 2022 року задовольнити.

Перевіривши апеляційну скаргу, приходжу до висновку про необхідність повернення даної апеляційної скарги особі, яка її подала, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.303 КПК на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, серед іншого, рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Відповідно до ст.60 КПК України заявником є фізична або юридична особа, яка звернулась із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування, і не є потерпілим.

При цьому, КПК України не містить чітких положень щодо визначення представника заявника/скаржника, в тому числі коли заявником/скаржником є юридична особа, та яким чином підтверджуються його повноваження.

У той же час, відповідно до ч.6 ст.9 КПК встановлено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Однією із загальних засад кримінального провадження є рівність перед законом і судом.

Оскільки статі 64-1, 64-2 КПК, так само як і ст. 60 КПК, структурно знаходяться у § 5 глави 3 розділу І КПК України, яка визначає, хто є заявником у кримінальному провадженні, можна зробити висновок, що представником заявника, яким є юридична особа, в контексті можливості здійснювати повноваження представника у кримінальному провадженні можна порівняти із представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Таким чином, порядок і форма підтвердження повноважень представника заявника/скаржника, з метою дотримання засад рівності перед законом і судом, повинні бути такими ж самими, які передбачені для вищевказаних осіб.

Так, за змістом вказаних норм кримінального процесуального закону, представником зазначених учасників кримінального провадження як юридичної особи може бути: захисник, керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи.

Отже, представником заявника/скаржника, який є юридичною особою, аналогічно вказаним вище нормам, окрім особи, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником (адвокатом), може бути керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами, а також працівник юридичної особи.

При цьому, можливість особи у кримінальному провадженні діяти при зверненні до суду, в тому числі під час підписання та подання заяви/скарги, в якості представника обумовлюється необхідністю підтвердження наявності у неї відповідних повноважень.

За правилами п. 2, 3 ч. 3 ст. 58, п. 2, 3 ч. 2 ст. 64-1, п. 2, 3 ч. 5 ст. 64-2 КПК України повноваження на участь у провадженні представників юридичних осіб, які є потерпілими, чи щодо яких здійснюється провадження, або третіх осіб, щодо майна яких вирішується питання про арешт, у випадку, коли такі представники не діють у статусі адвоката, можуть підтверджуватися: копією установчих документів юридичної особи, якщо представником є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особи; довіреністю - якщо представником є працівник відповідної юридичної особи.

Як вбачається із матеріалів справи, ОСОБА_3 на підтвердження своїх повноважень, як представника військової частини НОМЕР_1 , надав довіреність у порядку передоручення від 11 квітня 2025 року, з якої вбачається, що командир військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_6 уповноважив ОСОБА_3 переставляти інтереси військової частини НОМЕР_1 в судах України (в тому числі в апеляційній інстанції). При цьому, вказана довіреність не надає повноважень ОСОБА_3 звертатись із апеляційною скаргою на ухвалу слідчого судді про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження.

До апеляційної скарги не долучено будь-яких інших підтверджуючих документів щодо надання повноважень ОСОБА_3 на звернення з апеляційної скаргою в інтересах військової частини НОМЕР_1 .

З урахуванням зазначеного, ОСОБА_3 не відноситься до кола осіб, які наділені правом на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 17 червня 2025 року у відповідності до вимог статті 393 КПК України.

За приписами п.2 ч.3 ст.399 КПК України апеляційна скарга повертається, якщо її подала особа, яка не має права подавати апеляційну скаргу.

Враховуючи викладене, подана апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, разом з доданими до неї матеріалами, без її розгляду в суді апеляційної інстанції.

На підставі викладеного та керуючись ч. 4 ст. 399 КПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 в інтересах військової частини НОМЕР_1 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 17 червня 2025 року, якою відмовлено у задоволенні скарги командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_4 на постанову старшого слідчого СВ Шевченківського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_5 від 09 травня 2025 року про закриття кримінального провадження №0000727 від 06 жовтня 2022 року, повернути особі, яка її подала.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Суддя Київського апеляційного

суду - доповідач по справі ОСОБА_2