Справа № 565/1172/25
Провадження № 1-кс/565/414/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2025 року м.Вараш

Слідчий суддя Вараського міського суду Рівненської області ОСОБА_1 ,

з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Вараського міського суду Рівненської області клопотання слідчого у кримінальному провадженні - заступника начальника СВ Вараського РВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_3 , за погодженням прокурора Вараської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000179 від 17.05.2025року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.382 КК України, про арешт майна,

в с т а н о в и в:

20.05.2025 року до Вараського міського суду Рівненської області надійшло клопотанняслідчого у кримінальному провадженні - заступника начальника СВ Вараського РВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000179 від 17.05.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.382 КК України, про арешт майна.

Клопотання обґрунтоване тим, що в провадженні СВ Вараського РВП ГУНП в Рівненській області перебуває кримінальне провадження, відомості щодо якого 17.05.2025року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000179, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.382 КК України.

У ході розгляду клопотання встановлено, що 16.05.2025 року, о 14 год. 30 хв., під час здійснення патрулювання території по вулиці Шкільній, села Стара Рафалівка, Вараського району, Рівненської області, працівниками СРПП Вараського РВП ГУНП в Рівненській області, був зупинений транспортний засіб - автомобіль марки «Opel», моделі «Аstra B», д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_5 , 1989 року народження, жителя АДРЕСА_1 , який, всупереч постановленим судовим рішенням Кузнецовського (нині - Вараського) міського суду Рівненської області, щодо позбавлення його права керування, повторно здійснював керування транспортним засобом. Вказаний транспортний засіб, за результатами огляду місця події від 16.05.2025 року, був вилучений та доставлений на штрафмайданчик Вараського РВП ГУНП в Рівненської області.

Слідчий стверджує, що вилучений під час огляду місця події автомобіль марки «Opel», моделі «Аstra B», д.н.з. НОМЕР_1 , є знаряддям вчинення кримінального правопорушення та об`єктом кримінально - протиправних дій, який зберіг на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, при цьому, враховуючи, що на даний час достовірно не встановлені всі обставини кримінального правопорушення та факти, які підтверджують або спростовують вину конкретних осіб, існує ризик, що у разі не накладення арешту на вилучене майно, воно буде знищене, приховане або змінене, з метою приховування протиправної діяльності та уникнення від кримінальної відповідальності.

Враховуючи викладене, слідчий зазначає, що з метою збереження доказів вчинення кримінального правопорушення, забезпечення дієвості досудового розслідування, виконання завдань кримінального провадження та, в разі визнання вини конкретних осіб, виконання покарання, виникла необхідність у накладенні арешту на автомобіль.

Власником автомобіля марки «Opel», моделі «Аstra B», д.н.з. НОМЕР_1 , являється ОСОБА_6 , 1971 року народження, жителька АДРЕСА_2 , при цьому, користувачем (володільцем) даного транспорту являється ОСОБА_5 , 1989 року народження, житель АДРЕСА_2 , який перебував за кермом транспортного засобу 16.05.2025 року.

Постановою слідчого від 19.05.2025 року, вилучене в ході огляду місця події майно на підставі ст.98 КПК України визнано речовим доказом та прилучено до матеріалів кримінального провадження.

У судове засідання слідчий у кримінальному провадженні - заступник начальника СВ Вараського РВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи, не з`явився, подав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав та просив його задовольнити.

У судове засідання користувач (володілець) майна - ОСОБА_5 , будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи, не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

У судове засідання власник майна - ОСОБА_6 , будучи належним чином повідомленою про день, час та місце розгляду справи, не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд клопотання слідчого про арешт майна без її участі, в якому зазначила, що заперечує проти арешту майна, оскільки вона не причетна до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.382 КК України.

Згідно ч.1 ст.172 КПК України, неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно ч.4 ст.107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши клопотання та додані до нього письмові докази, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

За приписами ч.5 ст.171 Кримінального процесуального кодексу України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Зазначені строки звернення до суду слідчим дотримано.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України, з метою збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно прецедентної практики Європейського Суду з прав людини, який у своєму рішенні у справі «Ушаков та Ушакова проти України» зазначив, що суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності поза розумним сумнівом. Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

На підтвердження обставин, зазначених в клопотанні, слідчому судді надано: витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000179 від 17.05.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.382 КК України; протокол огляду місця події від 16.05.2025 року; заяву та пояснення ОСОБА_5 від 16.05.2025 року; постанова слідчого від 19.05.2025 року про визнання та прилучення до матеріалів кримінального провадження речових доказів та встановлення місця їх зберігання; інформація про транспортний засіб.

Згідно протоколу огляду місця події від 16.05.2025 року, слідчим вилучено, з метою збереження речових доказів, автомобіль марки «Opel», моделі «Аstra B», д.н.з. НОМЕР_1 .

Суд звертає увагу, що власником вилученого автомобіля являється - ОСОБА_6 , що підтверджується інформацією про транспортний засіб, при цьому, ОСОБА_5 , який 16.05.2025 року керував транспортним засобом, є його користувачем (володільцем).

Будь-яких відомостей (доказів) на підтвердження підстав користування (володіння) ОСОБА_5 автомобілем марки «Opel», моделі «Аstra B», д.н.з. НОМЕР_1 , слідчим до клопотання не долучено.

Також суд зазначає, що склад кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.382 КК України, утворюють дії, передбачені частиною першою або другою цієї статті, вчинені службовою особою, яка займає відповідальне чи особливо відповідальне становище, або особою, раніше судимою за злочин, передбачений цією статтею, або якщо вони заподіяли істотну шкоду охоронюваним законом правам і свободам громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам юридичних осіб.

Санкція ч.3 ст.382 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Основний безпосередній об`єкт злочину - інтереси правосуддя в частині забезпечення повного і своєчасного виконання судового рішення. Додатковий безпосередній об`єкт злочину становлять конституційні права та основні свободи і законні інтереси людини та юридичних осіб, авторитет судових і правоохоронних органів, а також міжнародний авторитет держави.

Предмет злочину, передбаченого ч.3 ст.382 КК України, - це судовий акт (вирок, рішення, ухвала чи постанова, що набрали законної сили), який було прийнято в установленому законом порядку суддею (суддями) суду загальної юрисдикції або Конституційного Суду України.

Тобто, предметом злочину може бути будь-який судовий акт органів правосуддя незалежно від: юрисдикції (загальної чи спеціалізованої); інстанції (першої, апеляційної чи касаційної); категорії судових справ (цивільних, господарських, адміністративних, кримінальних).

З урахуванням санкції ч.3 ст.382 КК України, суд не вважає достатньо аргументованими доводи слідчого, щодо мети накладення арешту на майно, як забезпечення виконання покарання.

У клопотанні слідчого відсутнє покликання на будь-які докази, які є предметом кримінального правопорушення, в тому числі на докази, щодо кваліфікуючих ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.382 КК України.

За вказаних обставин, слідчим у клопотанні не наведено беззаперечних доказів, які б підтвердили необхідність накладення арешту на вилучений автомобіль, виключно для збереження речових доказів, власником якого являється інша особа.

Згідно припису ч.1 ст.173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При цьому, п.5 ч.2 ст.173 КПК України визначає, що слідчий суддя, при вирішенні питання про арешт майна, серед іншого, повинен враховувати розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

З огляду на викладене, враховуючи, що слідчим не надано жодних належних та допустимих доказів на підтвердження обставин, зазначених у клопотанні, зокрема, що автомобіль марки «Opel», моделі «Аstra B», д.н.з. НОМЕР_1 , який на праві власності належить ОСОБА_6 , та на який слідчий просить накласти арешт, відповідає встановленим законом критеріям речового доказу у зазначеному кримінальному провадженні та може бути використаний для доведення будь-яких фактів чи обставин з приводу умисного невиконання судового рішення.

Керуючись ст.ст.167, 170, 171, 172, 173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання слідчого у кримінальному провадженні - заступника начальника СВ Вараського РВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_3 , за погодженням прокурора Вараської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000179 від 17.05.2025року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.382 КК України, про арешт майна, відмовити.

Повернути власнику майна - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тимчасово вилучене майно, а саме: автомобіль марки «Opel», моделі «Аstra B», д.н.з. НОМЕР_1 .

Згідно ч.3 ст.173 КПК України, відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

На підставі ч.3 ст.169 КПК України, слідчий, прокурор після отримання судового рішення про відмову в задоволенні або про часткове задоволення клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, судового рішення про повне або часткове скасування арешту тимчасово вилученого майна повинні негайно вжити заходів щодо виконання судового рішення та направити повідомлення про його виконання слідчому судді.

Копію ухвали невідкладно надіслати слідчому, власнику та володільцю (користувачу) майна.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1