Справа № 626/1202/25
Провадження № 1-кс/626/781/2025
У Х В А Л А

про арешт майна

23 травня 2025 року м.Берестин

Слідчий суддя Берестинського районного суду Харківської області ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання дізнавача СД ВП №1 Берестинського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , яке погоджено з прокурором про арешт майна в рамках кримінального провадження за № 0000036 від 17.04.2025р., за ч.1 ст.249 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшло клопотання дізнавача про арешт майна, на обґрунтування клопотання якого останній зазначає, що 17.04.2025 о 06:06 до відділення поліції №1 Берестинського РВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення (ЄО № 2856 від 17.04.2025) від поліцейського СРПП ОСОБА_4 про те, що 17.04.2025 за адресою с.Андріївка, Сахновщинської с/р, Берестинського району, Харківської області на річці Оріль невстановлені особи за допомогою гумової камери незаконно здійснювали вилов риби забороненим знаряддям, а саме сітками.

За вказаним фактом відповідні відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000036 за попередньою правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 249 КК України.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що 16.04.2025 приблизно о 18 годині, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_5 , маючи умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом за допомогою забороненого знаряддя лову риболовних сіток, приїхав на автомобілі марки Mazda 626 LX з д.н.з НОМЕР_1 синього кольору на берег річки «Оріль», що розташована поблизу с. Андріївка, Сахновщинської с/р, Берестинського району, Харківської області, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки у вигляді незаконного видобутку риби, бажаючи їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони й відтворення навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, вийшов на воду вище зазначеної водойми за допомогою саморобного гумового човна, а саме надутої гумової камери чорного кольору та встановив у річці Оріль, що розташована поблизу с. Андріївка, Сахновщинської с/р, Берестинського району, Харківської області заборонені знаряддя лову дві власні риболовні сітки з льоски.

Продовжуючи реалізовувати свій єдиний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом за допомогою забороненого знаряддя лову, 17.04.2025 близько 06:00 години, більш точного часу в ході проведення досудового розслідування встановити не представилось можливим, ОСОБА_5 вийшов на воду річки Оріль, що розташована поблизу с. Андріївка, Сахновщинської с/р, Берестинського району, Харківської області та за допомогою вказаних вище риболовних сіток здійснив незаконний вилов риби, а саме карася сріблястого у кількості 48 шт., плітки у кількості 37 шт., плоскирка у кількості 5 шт., верховодки у кількості 1 шт. а також карася золотого у кількості 111 шт., який занесений до Червоної книги України. Після чого ОСОБА_5 прийшовши на берег поклав дві риболовні сітки з рибою до мішку білого кольору, та в подальшому був виявлений працівниками поліції.

В результаті незаконного зайняття рибним добувним промислом без належного дозволу, забороненими знаряддями лову риболовними сітками, ОСОБА_5 , в порушення п.п. 3.14, 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства у внутрішніх водоймах України», затверджених наказом Державного Комітету Рибного господарства України від 15 лютого 1999 року №19, незаконно добув рибу, а саме: карася сріблястого у кількості 48 шт., плітки у кількості 37 шт., плоскирки у кількості 5 шт., верховодки у кількості 1 шт. та карася золотого у кількості 111 шт. на суму 178 291,00 чим заподіяв істотну шкоду водним біоресурсам, у вигляді зазначеної матеріальної та екологічної шкоди, тобто вчинив проступок, передбачений ч. 1 ст. 249 КК України незаконне зайняття рибним добувним промислом, яке заподіяло істотну шкоду.

21.05.2025 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 249 КК України.

21.05.2025 Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області в ході досудового розслідування керуючись положеннями ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», ст. ст. 7, 19 Закону України «Про Червону книгу України», ст.ст. 47, 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 1166 ЦК України, ст.ст. 2, 56, 141, 175-177 ЦПК України, ст. ст. 61, 127, 128 КПК України, - подано цивільний позов в якому просить прийняти до провадження даний цивільний позов та стягнути з ОСОБА_5 на користь Сахновщинської селищної ради, Берестинського району, Харківської області (одержувач: ГУК Харківської області/СТГ Сахновщинська/24062100, код 37874947, МФО 899998, номер рахунку UA0020627), заподіяну шкоду водним біоресурсам в розмірі 178 291,00 грн.

Розглянувши наданий в рамках досудового розслідування цивільний позов Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області, після подальшого з`ясування обставин з метою забезпечення позову, зібравши достатньо відомостей, встановлено, що ОСОБА_5 , який підозрюється у скоєнні кримінального проступку, за фактом незаконного зайняття рибним добувним промислом, яке заподіяло істотну шкоду, на даний час ніде не працює, займається домашнім господарством, що навряд чи приносить йому значний бюджет, за рахунок якого він зміг би відшкодувати шкоду, завдану Управлінню Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області.

Відповідно інформаційної довідки з Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях № 31/32/6345-9443-2025 від 09.05.2025 згідно ЄДР ТЗ за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 зареєстровано причіп КРЕОН 1Б-1800, 2018 р.в. з д.н.з. НОМЕР_3 , VIN код НОМЕР_4 зареєстрований 13 грудня 2018 року.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 152 ЦПК позов майнового характеру дозволяється забезпечувати шляхом накладення арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб.

Відповідно до п.10 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковий формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, а заходами забезпечення кримінального провадження в тому числі є арешт майна.

Таким чином, метою накладення арешту на майно є запобігання можливості особами, які скоїли даний кримінальний проступок та третіми особами, знищити або відчужити його.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч.4 ст.170 КПК України «Заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню».

З огляду на викладені обставини вчиненого кримінального правопорушення, метою арешту майна являється забезпечення відшкодування шкоди завданої Сахновщинській селищній раді Берестинського району, Харківської області при заявлені цивільного позову Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області

Відповідно до положень ч.2 ст.172 КПК України, власник майна в судове засідання не викликався.

Дізнавач в судове засідання також не з`явились, а надав клопотання про розгляд даного клопотання без його участі, клопотання підтримує.

Слідчий суддя розглянувши вказане клопотання, дослідивши надані до нього матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, вважаю, що клопотання дізнавача про арешт майна, підлягає задоволенню з наступних підстав.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 152 ЦПК позов майнового характеру дозволяється забезпечувати шляхом накладення арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб.

Статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Відповідно до п.10 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковий формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно вимог ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до вимог ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, перелік і види майна, що належить арештувати, документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Вимогами ст.172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, якщо клопотання подано ним, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Під час розгляду клопотання про арешт майна слідчий суддя має право за клопотанням учасників розгляду або за власною ініціативою заслухати будь-якого свідка чи дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про арешт майна.

Відповідно до вимог ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст. 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, а заходами забезпечення кримінального провадження в тому числі є арешт майна.

Таким чином, метою накладення арешту на майно є запобігання можливості особами, які скоїли даний кримінальний проступок та третіми особами, знищити або відчужити його.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 170 КПК України «Заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню».

З огляду на викладені обставини вчиненого кримінального правопорушення, метою арешту майна являється забезпечення відшкодування шкоди завданої Сахновщинській селищній раді Берестинського району, Харківської області при заявлені цивільного позову Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області.

Зважаючи на викладене, враховуючи обставини вчинення ймовірного злочину, так як вони викладені в клопотанні слідчого, правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст.ст.98, 167, 170, 171 КПК України, приходжу до висновку про наявність правових підстав для накладення арешту на майно, яке перелічено в клопотанні слідчого, оскільки при розгляді клопотання встановлено достатньо даних для висновку, що вони можуть містити відомості про обставини вчинення злочину, тобто відповідає критеріям, визначеним ч.2 ст.167, ст.98 КПК України, а незастосування арешту може призвести до зникнення, втрати або пошкодження майна чи настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 107, 110, 131, 167-175, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання дізнавача СД ВП №1 Берестинського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження за № 0000036 від 17.04.2025р., за ч.1 ст.249 КК України задовольнити.

Накласти арешт на причіп КРЕОН 1Б-1800, 2018 р.в. з д.н.з. НОМЕР_3 , VIN код НОМЕР_4 , який згідно інформаційної довідки Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях зареєстрований 13 грудня 2018 року за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони його відчуження-перереєстрації на інших осіб.

Зобов`язати Регіональний сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях невідкладно внести відомості щодо обтяження до Єдиного державного реєстру транспортних засобів.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя

Берестинського районного суду ОСОБА_1