Центральний районний суд м. Миколаєва
_____________________________________________________________________________________
Справа № 490/1351/25
Провадження № 1-кп/490/1211/2025
У Х В А Л А

11 червня 2025 року

Центральний районний суд міста Миколаєва

У складі : головуючого - судді ОСОБА_1

суддів - ОСОБА_2

- ОСОБА_3 ,

при секретарі - ОСОБА_4

за участі прокурора - ОСОБА_5

обвинуваченого - ОСОБА_6 /в режимі відеоконференції/

його захисника - ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Миколаєві кримінальне провадження № 00000279 про обвинувачення

ОСОБА_8 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Миколаєві, є українцем, громадянином України, мешкає за адресою: АДРЕСА_1

у вчиненні злочину, передбаченого частиною 2 статті 111 Кримінального Кодексу України, -

В С Т А Н О В И В :

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

І……Прокурор під час судового засідання зазначив, що наразі /11 червня 2025 року/ не може ефективно надавати докази, бо мусить взяти участь у судовому засіданні у Жовтневому районному суді Миколаївської області об 11:00 годині.

ІІ……Водночас прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою.

1. В обґрунтування послався про те, що обвинувачений обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину проти основ національної безпеки України, а ризики,? ? що зумовили обрання такого запобіжного заходу, наразі не зникли та не зменшились.

2. Обвинувачений та захисник у суді проти задоволення заявленого клопотання заперечували.

Вони посилались, окрім іншого, про те, що належна процесуальна поведінка обвинуваченого може бути забезпеченою й шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

Встановлені судом обставини із посиланням на докази.

І......На розгляд суду надійшов складений 24 лютого 2025 року старшим слідчим Слідчого Відділу Управління Служби Безпеки України в Миколаївській області ОСОБА_9 та у той же день затверджений прокурором відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Миколаївської обласної прокуратури ОСОБА_5 обвинувальний акт, у якому викладена версія обвинувачення щодо вчинення злочину ОСОБА_6 .

1. Зміст цього обвинувального акту може бути усвідомленим таким чином.

1.1. За думкою автора обвинувального акту,

громадянин України ОСОБА_10 , будучи залученим до реалізації російською федерацією агресії проти України, діючи на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканості, обороноздатності, державній, економічній чи інформаційній безпеці України, з метою надання допомоги рф в проведенні підривної діяльності проти України, створив в соціальній мережі для миттєвого обміну повідомленнями через мережу Інтернет (месенджеру) «Telegram» канал (спільноту) з назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_3 ), який був орієнтований на спілкування між собою мешканців м. Миколаєва та області, прихильників ідей сепаратизму, колабораціонізму, інших ідей проросійської спрямованості, обміном між ними інформацією, новинами, пабліками в соціальних мережах, в т.ч. з інших «Telegram» каналів, які виправдовують, визнають правомірною, заперечують збройну агресію рф проти України, розпочатої у 2014 році, та на здійснення іншої інформаційної діяльності, спрямованої на підтримку держави-агресора, її збройних формувань та на уникнення нею відповідальності за збройну агресію проти України, тощо.

При цьому, починаючи з 24.02.2022, тобто з початку повномасштабного вторгнення збройних сил рф (далі - зс рф) на територію України, вказана група (спільнота), була переформатов ОСОБА_10 на отримання від її учасників (користувачів), яких на даний час налічує більше 33 тис. осіб, відомостей про результати здійснення обстрілів рф населених пунктів України, цивільної чи військової інфраструктури, а починаючи з 15.04.2022 - на отримання та обмін інформацією щодо направлення, переміщення зброї, озброєння та бойових припасів в Україну, у тому числі про їх переміщення територією України, переміщення, рух або розташування Збройних Сил України чи інших утворених відповідно до законів України військових формувань, з метою передання такої інформації засновником групи, її адміністраторами чи безпосередньо учасниками, представникам ЗС РФ, ГУ ГШ ЗС РФ, ФСБ рф, незаконних збройних та воєнізованих формувань терористичних організацій «ДНР» та «ЛНР», тобто державі, що здійснює збройну агресію проти України.

1.2…….одним з активних користувачів каналу (спільноти) « ІНФОРМАЦІЯ_2 » є мешканець м. Миколаєва, Миколаївської області ОСОБА_6 , якому достовірно відомо, що його адміністратором являється ОСОБА_10 , який в свою чергу активно співпрацює та здійснює обмін інформацією з представниками військових формувань та спецслужб РФ, є представником держави агресора, координує та спрямовує діяльність громадян України на шкоду основам національної безпеки, з використанням власного мобільного телефону марки «Redmi» моделі «10 С», IMEI 1: НОМЕР_1 та ІMEI 2: НОМЕР_2 з сім-картою мобільного оператору НОМЕР_3 , використовуючи мобільний додаток «Telegram», в якому він вже був зареєстрований з обліковим записом ідентифікатор користувача « НОМЕР_4 » під ім`ям « ОСОБА_11 », логін ОСОБА_12 , усвідомлюючи свої злочинні дії, направлені на підрив обороноздатності державної безпеки та недоторканості України шляхом надання представнику іноземної держави допомоги в проведенні підривної діяльності та ведення агресивної війни проти України, та бажаючи настання таких наслідків, розпочав особисте листування з користувачем месенджера «Telegram» ОСОБА_13 ( ОСОБА_13 ),

1.3…….Так, о 19 год. 06 хв. 29.10.2024, ОСОБА_6 , перебуваючи за місцем свого проживання та реєстрації, за адресою: АДРЕСА_1 , використовуючи вищевказаний належний йому мобільний телефон … з власної ініціативи … усвідомлюючи свої злочинні дії, проводив збір відомостей щодо розміщення та розташування підрозділів ЗС України, з метою подальшої передачі представнику держави-агресора ОСОБА_10 , в ході особистого листування з користувачем месенджера «Telegram» ОСОБА_13 ( ОСОБА_13 ).

(а) 29.10.2024 у період з 20 год. 57 хв. по 20 год. 59 хв. ОСОБА_6 , перебуваючи місцем свого проживання та реєстрації, за адресою: АДРЕСА_1 , … діючи умисно, використовуючи вищевказаний належний йому мобільний телефон … надіслав користувачу месенджера «Telegram» ОСОБА_13 ( ОСОБА_13 ) текстові повідомлення, які містять інформацію щодо розташування Збройних Сил України з можливістю їх ідентифікації на місцевості, а саме: на території АДРЕСА_2, наступного змісту:

«Точнее не получается. В школе менты вроде. В бывшей больнице что у речки тоже черти сидят. Но там мирняк рядом. Их оттуда на блокпосты возили. Может и сейчас возят. Вояки и менты»

,достовірно розуміючи, що інформація, яку містять це повідомлення, збирається для подальшої передачі державі (рф), що здійснює збройну агресію проти України.

У вищевказаному повідомленні ОСОБА_6 , 29.10.2024 у період з 20 год. 57 хв. по 20 год. 59 хв., під час особистого листування з представником держави-агресора РФ ОСОБА_10 , зареєстрованим в месенджері «Telegram» за обліковим записом ОСОБА_13 , здійснив поширення інформації про розташування Збройних Сил України, a саме: військовослужбовців батальйону ІНФОРМАЦІЯ_6 (штурмовий полк « ІНФОРМАЦІЯ_5 ») ІНФОРМАЦІЯ_7» та інших утворених відповідно до законів України військових формувань, які беруть участь у здійсненні заходів із відсічі та стримування збройної агресії рф стосовно України, за адресою: АДРЕСА_3

(б) Далі, у період з 20 год. 57 хв. по 21 год. 03 хв. 29.10.2024 ОСОБА_6 , перебуваючи місцем свого проживання та реєстрації, за адресою: АДРЕСА_1 , продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, в особистому листуванні з представником держави-агресора рф ОСОБА_10 , використовуючи вищевказаний належний йому мобільний телефон … на питання щодо уточнення щодо місц дислокації підрозділів ЗС України, надіслав надіслав користувачу месенджера «Telegram» ОСОБА_13 ( ОСОБА_13 ) текстові повідомлення до яких додав знімок екрану телефону з відображенням географічних даних, які містять інформацію щодо розташування Збройних Сил України з можливістю їх ідентифікації на місцевості, а саме: на території колишнього медичного закладу та прилеглих до неї спорудах, розташованих за географічними координатами: ІНФОРМАЦІЯ_8, наступного змісту:

«ІНФОРМАЦІЯ_9»

, достовірно розуміючи, що інформація, яку містять це повідомлення, збирається для подальшої передачі державі (рф), що здійснює збройну агресію проти України.

У вищевказаному повідомленні ОСОБА_6 , 29.10.2024 у період з 20 год. 57 хв. по 21 год. 03 хв., під час особистого листування з представником держави-агресора РФ ОСОБА_10 , зареєстрованим в месенджері «Telegram» за обліковим записом ОСОБА_13 , здійснив поширення інформації про розташування Збройних Сил України, a саме: військовослужбовців НОМЕР_5 окремого батальйону резерву корпусу морської піхоти та інших утворених відповідно до законів України військових формувань, які беруть участь у здійсненні заходів із відсічі та стримування збройної агресії рф стосовно України, за географічними координатами: ІНФОРМАЦІЯ_10.

(в) Після цього, в цей же день 29.10.2024, у період з 21 год. 08 хв. по 21 год. 22 хв., продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_6 , перебуваючи місцем свого проживання та реєстрації, за адресою: АДРЕСА_1 , продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, в особистому листуванні з представником держави-агресора рф ОСОБА_10 … y відповідь на повідомлення надіслав користувачу месенджера «Telegram» ОСОБА_13 ( ОСОБА_13 ), щодо уточнення кількості особового складу розміщеного на відкритій ділянці місцевості автошляху ІНФОРМАЦІЯ_12, надіслав повідомлення наступного змісту:

«За ОСОБА_15 не знаю. Можно и блокпост посетить на повороте на объездную Ну да. Как на зайчевское поворачивать. На самом повороте. По обе.С двух сторон поворота. На самом блокпосте их не особо В основном там менты. Но в посадке рядом целый городок построили в город. Посадка вдоль дороги Летом я автобус со смен встречал около семи утра Средний. А в комендантский час только фуры и автобусы. Их мало.»

, достовірно розуміючи, що інформація, яку містять це повідомлення, збирається для подальшої передачі державі (РФ), що здійснює збройну агресію проти України.

У вищевказаному повідомленні ОСОБА_6 , 29.10.2024 у період з 21 год. 08 хв. по 21 год. 22 хв., під час особистого листування з представником держави-агресора РФ ОСОБА_10 , зареєстрованим в месенджері «Telegram» за обліковим записом ОСОБА_13 , здійснив поширення інформації про розташування Збройних Сил України, a саме: військовослужбовців ІНФОРМАЦІЯ_11 та інших утворених відповідно до законів України військових формувань, які беруть участь у здійсненні заходів із відсічі та стримування збройної агресії рф стосовно України, що перебувають на відкритій ділянці місцевості автошляху ІНФОРМАЦІЯ_12

2. Вказані дії ОСОБА_6 органами досудового розслідування та публічним обвинуваченням кваліфіковані за частиною 1 статті 111 Кримінального Кодексу України - як державна зрада, тобто діяння, умисно вчинене громадянином України на шкоду обороноздатності, державній безпеці України шляхом надання іноземній державі та її представникам допомоги в проведенні підривної діяльності проти України, вчинена в умовах воєнного стану.

ІІ......Хід розгляду справи у суді може бути охарактеризованим таким чином.

1. Судом проведене підготовче судове засідання, та суд розпочав судовий розгляд.

2. Протягом судового розгляду прокурор оголосив обвинувальний акт.

3. Далі суд встановив особу обвинуваченого та його ставлення до висунутого обвинувачення.

При цьому обвинувачений зазначив, що свою вину за висунутим йому обвинуваченням він не визнає та відмовляється надавати показання під час судового розгляду.

2. Далі, суд визначив, що під час здійснення кримінального провадження необхідно дослідити наявні в розпорядженні сторін документи.

ІІІ......13 листопада 2024 року за підозрою у вчиненні вказаного злочину ОСОБА_6 був затриманим.

1. Ухвалою слідчого судді Центрального районного суду міста Миколаєва відносно нього був обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

2. Подальшими ухвалами слідчих суддів ту суду строк тримання ОСОБА_6 під вартою продовжувався неодноразово, востаннє - ухвалою від 25 квітня 2025 року - до 24 червня 2025 року включно.

3. Під час обрання цього запобіжного заходу слідча суддя та суд виходили з наявності ризиків того, що обвинувачений може вдатись до дій щодо переховування від слідства та суду, а також - вчинення ним іншого кримінального правопорушення або продовження раніше розпочатої ним злочинної діяльності.

ІV…... Відповідно до статті 1 Указу Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року (затвердженого Законом України № 2102- ІХ від 24 лютого 2022 року) /із змінами, внесеними Указами: від 14 березня 2022 року № 133/2022 (затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-ІХ); від 18 квітня 2022 року № 259/2022 (затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-ІХ), від 17 травня 2022 року № 341/2022 (затвердженим Законом України від 23 травня 2022 року № 2263-ІХ), від 12 серпня 2022 року № 573/2022 (затвердженим Законом України від 15 серпня 2022 року № 2500-ІХ), від 07 листопада 2022 року № 757/2022 (затвердженим Законом України від 16 листопада 2022 року № 2738 - ІХ), від 06 лютого 2023 року № 58/2023 (затвердженим Законом України від 07 лютого 2023 року № 2915-ІХ), від 01 травня 2023 року (затвердженим Законом України від 02 травня 2023 року № 3057-ІХ), від 26 липня 2023 року № 451/2023 (затвердженим Законом України від 27 липня 2023 року № 3275-ІХ), від 06 листопада 2023 року № 734/2023 (затвердженим Законом України від 07 листопада 2023 року № 3429-IX), від 05 лютого 2024 року № 49/2024 (затвердженим Законом України від 06 лютого 2024 року № 3564-ІХ), від 06 травня 2024 року № 271/2024 (затвердженим Законом України від 08 травня 2024 року № 3684-ІХ), від 23 липня 2024 року № 469/2024 (затвердженим Законом України від 23 липня 2024 року № 3891-ІХ), від 28 жовтня 2024 року (затвердженим Законом України від 29 жовтня 2024 року № 4024-ІХ), від 14 січня 2025 року № 26/2025 (затвердженим Законом України від 15 січня 2025 року № 4220-ІХ), від 06 травня 2024 року № 271/2024 (затвердженим Законом України від 08 травня 2024 року № 3684-IX) / з 24 лютого 2022 року й до теперішнього часу в Україні безперервно діє військовий стан.

Положення закону, якими керувався суд під час постановлення ухвали.

Що регулюють подальший розгляд кримінального провадження.

1. Відповідно до частини 6 статті 9 Кримінального Процесуального Кодексу України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, суд, керуючись загальними засадами кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, застосовує, зокрема, процесуальний закон, що регулює аналогічні правовідносини.

2. Велика Палата Верховного Суду сформулювала правову позицію щодо визначення подібності правовідносин, визначивши, що подібність правовідносин означає тотожність суб`єктного складу учасників відносин, об`єкта та предмета правового регулювання, а також умов застосування правових норм (зокрема, часу, місця, підстав виникнення, припинення та зміни відповідних правовідносин). /пункт 32 постанови від 27.03.2018 року у справі № 910/17999/16; пункт 38 постанови від 25.04.2018 року у справі № 925/3/7; пункт 40 постанови від 25.04.2018 року у справі № 910/24257/16.

3. Відповідно до статті 240 Цивільного Процесуального Кодексу України

…

Якщо спір, розгляд якого по суті розпочато, не може бути вирішено в даному судовому засіданні, судом може бути оголошено перерву в межах встановлених цим Кодексом строків розгляду справи, тривалість якої визначається відповідно до обставин, що її викликали, з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі.

/частина 2/

…

Якщо в судовому засіданні було оголошено перерву, провадження у справі після її закінчення продовжується зі стадії, на якій було оголошено перерву.

/частина 6/

Щодо суті питання про доцільність подальшого перебування обвинуваченого під вартою

1. Відповідно до статті 331 Кримінального Процесуального Кодексу України

Під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

/частина 1/

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

/частина 2/

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

/частина 3/

2. Відповідно до статті 177 Кримінального Процесуального Кодексу України

метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

-переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

-знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

-незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

-перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

-вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою ж застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити перелічені дії.

3. Відповідно до статті 176 Кримінального Процесуального Кодексу України

Запобіжними заходами є:

-особисте зобов`язання;

-особиста порука;

-застава;

-домашній арешт;

-тримання під вартою.

/частина 1/

…

Під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-1142 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

/частина 6/

4. Відповідно до приписів статті 183 Кримінального Процесуального Кодексу України

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою ...статті 176 цього Кодексу.

/частина 1/

…

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

/частина 3/

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:

щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;

щодо злочину, який спричинив загибель людини;

щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею;

щодо злочину, передбаченого статтями 255 - 255-3 Кримінального кодексу України;

щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

...

Під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109 - 114-2 Кримінального кодексу України.

/частина 4/

4.1. Конституційний Суд України у своєму рішенні № 7-р(ІІ)/2024 від 19 червня 2024 року зазначив, зокрема, таке

[Відповідно до частини 6 статті 176 Кримінального Процесуального Кодексу України] застосування до особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою залежить не лише від тяжкості злочину, у якому її підозрюють або обвинувачують, а й від наявності ризиків, що їх визначено статтею 177 Кодексу.

За статтею 177 Кодексу метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; учинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому його підозрюють, обвинувачують (частина перша); підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, що їх визначено частиною першою статті 177 Кодексу (частина друга). До того ж під час застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за частиною шостою статті 176 Кодексу не встановлено винятків щодо дотримання приписів статей 178, 194 Кодексу, які визначають обставини, з`ясування яких є обов`язком слідчого судді, суду як для застосування цього запобіжного заходу, так і для його продовження.

[Такі критерії] для застосування слідчим суддею, судом до особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, [мають застосовуватись під час застосування частини 6 статті 176 Кримінального Процесуального Кодексу України]

...

Аналізуючи частину першу статті 183 Кодексу, Конституційний Суд України звертає увагу, що законодавець визначив застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за частиною шостою статті 176 Кодексу без доведення прокурором, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, визначеним статтею 177 Кодексу. Однак це не позбавляє можливості слідчого суддю, суд застосувати інший, більш м`який, запобіжний захід, визначений Кодексом.

Відповідно до Кодексу можливість застосування застави до особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, визначених частиною третьою або четвертою статті 183 Кодексу (друге речення частини першої статті 182); „під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-1142, 258-2586, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України" ( абзац восьм ий частини четвертої статті 183). Тобто із наведених приписів Кодексу випливає, що законодавець закріпив дискрецію слідчого судді, суду під час застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за частиною шостою статті 176 Кодексу не визначати або визначати розмір застави з урахуванням підстав та обставин, установлених статтями 177, 178 Кодексу.

Виходячи зі змісту приписів статей 3, 8, частин першої, другої статті 29, частини першої статті 55, частини першої статті 62, частини першої статті 64 Конституції України Конституційний Суд України вважає, що відповідно до вказаних приписів Кодексу під час застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за частиною шостою статті 176 Кодексу є можливість, за певних підстав та обставин, визначених статтями 177, 178 Кодексу, застосувати заставу як більш м`який запобіжний захід. Отже, за частиною шостою статті 176 Кодексу запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не визначено як безальтернативний винятковий запобіжний захід.

/пункт 6.3/

4.2. Зі змісту статті 7 Закону України "Про попереднє ув`язнення" сутність запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою полягає у триманні осіб у встановлених для цього місцях, які забезпечують їх ізоляцію, постійний нагляд за ними і роздільне тримання їх у порядку, передбаченому статтею 8 цього Закону.

5. Відповідно до статті 199 Кримінального Процесуального Кодексу України строк тримання під вартою може бути продовженим у разі наявності підстав для застосування такого запобіжного заходу та додаткового доведення того, що завершити досудове розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали не є можливим, а раніше заявлені ризики не зменшились або з`явились нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

6. Відповідно до статті 8 Кримінального Процесуального Кодексу України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави; принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Окрім того, відповідно до статті 17 Закону України? ? «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»? ? від 23 лютого 2006 року Конвенція про захист прав та основоположних свобод /далі - Конвенція/ та практика Європейського суду з прав людини визнаються в Україні джерелом права

6.1. Відповідно до визначеного Європейським судом з прав людини поняттям під час вирішення питання щодо запобіжного заходу під обґрунтованою підозрою слід розуміти добросовісне припущення про вчинення особою певного діяння, яке ґрунтується на об`єктивних відомостях, які:

1.можна перевірити у судовому розгляді;

2.спонукали б неупереджену та розумну людину вдатися до практичних дій, щоб з`ясувати, чи є така підозра обґрунтованою.

Добросовісним можна вважати припущення, яке висунуте компетентним органом у встановленому законом порядку та ґрунтується на підході до справи, що характеризується правдивістю, сумлінністю та ретельністю.

6.2. У рішенні від 19 березня 2024 року у справі «Parildak v. Turkey»1 Європейський Суд з Прав Людини, ґрунтуючись на своїй попередній практиці, виснував таке

Стаття 5 Конвенції гарантує фундаментальне право на свободу та безпеку. Це право має велике значення в «демократичному суспільстві» за духом Конвенції.

Кожен має право на захист цього права, тобто - не бути та не залишатись позбавленим свободи інакше, як відповідно до вимог пункту 1 статті 5. Перелік виключень, наведений у пункті 1 статті 5, є виключним та лише його вузьке тлумачення відповідає меті та завданням цього положення, гарантуючи, що ніхто не буде свавільно позбавленим волі.

Підпункт (с) пункту 1 статті 5 не вимагає, щоб слідчі органи зібрали достатні докази для висунення обвинувачення ані - під час арешту, ані - під час утримання під вартою в поліції. Метою допиту при затриманні відповідно до цього пункту є завершення розслідування шляхом підтвердження чи виключення конкретних підозр, що обґрунтовували арешт. отже, факти що є підставами для підозри, не мають бути того ж рівня, що ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку та навіть - для висунення обвинувачення

Менше з тим, «правдоподібність» підозр, якими має бути обґрунтований арешт, являє собою суттєвий елемент захисту, передбачений статтею 5 § 1 (с) Конвенції від свавільного позбавлення волі. Ось чому самої по собі «добросовісної» підозри недостатньо.

Слова «правдоподібні підстави» означають, що повинні існувати факти чи інформація, здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити правопорушення. Те, що є «правдоподібним», залежить від сукупності обставин. … Таким чином, уряд-відповідач зобов`язаний повідомити Суду принаймні певні факти чи інформацію, здатну переконати його в тому, що існували вірогідні підстави підозрювати заарештовану особу у вчиненні передбачуваного злочину.

Термін «правдоподібність» також стосується порогу, якого має досягти підозра, щоби переконати об`єктивного спостерігача в правдоподібності звинувачень. Як правило, проблеми в цій сфері виникають на рівні фактів. Додатково до фактичного аспекту існування «імовірних підстав для підозри» у значенні статті 5 § 1 c) вимагає, щоб факти, на які посилаються, могли обґрунтовано вважатися такими, що підпадають під дію одного з розділів Кримінального кодексу, який стосується кримінальної поведінки. Таким чином, вочевидь не може бути «розумної підозри», якщо дії або факти, висунуті затриманому, не утворювали складу злочину в момент їх вчинення.

/пункти 55 - 62/

6.3. У пункті 48 рішення у справі "Чеботарь проти Молдови" Європейський Суд з Прав Людини зазначив таке.

"Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання

При цьому у тому ж пункті Суд, посилаючись на свою прецедентну практику зазначає, що самого факту, що підозра є добросовісною, недостатньо. Словосполучення "обґрунтована підозра" означає наявність фактів або інформації, що здатні переконати об`єктивного спостерігача, що особо, можливо, вчинила злочин.

6.4. Як зазначив Європейський суд з прав людини у справі "Летельє проти Франції" (рішення від 26.06.1991 року), "особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення принаймні, протягом певного часу. За виняткових обставинах цей момент може бути врахований у світлі Конвенції, у всякому разі в тій мірі, в якій внутрішнє право … визнає поняття порушення публічного порядку внаслідок скоєння злочину. Однак цей фактор можна вважати виправданим і необхідним, тільки, якщо є підстави вважати, що звільнення затриманого реально порушить публічний порядок, або якщо цей порядок дійсно перебуває під загрозою. Попереднє затримання не має передувати покаранню у вигляді позбавлення свободи, не може бути "формою очікування" обвинувального вироку" (п.51).

7. Відповідно до частини 1 статті 182 Кримінального Кодексу України

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Щодо організації наступного судового засідання.

Відповідно до статті 336 Кримінального Процесуального Кодексу України

Судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі:

1) неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин;

…

4-1) введення воєнного стану або під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України;

5) наявності інших підстав, визначених судом достатніми.

/частина 1/

Суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження. У разі якщо сторона кримінального провадження чи потерпілий заперечує проти здійснення дистанційного судового провадження, суд може ухвалити рішення про його здійснення лише вмотивованою ухвалою, обґрунтувавши в ній прийняте рішення. Суд не має права прийняти рішення про здійснення дистанційного судового провадження, в якому поза межами приміщення суду перебуває обвинувачений, якщо він проти цього заперечує, крім випадків здійснення дистанційного судового провадження в умовах воєнного стану.

/частина 2/

Застосовувані в дистанційному судовому провадженні технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення і звуку, дотримання принципу гласності та відкритості судового провадження, а також інформаційну безпеку. Учасникам кримінального провадження має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового провадження, ставити запитання і отримувати відповіді, реалізовувати інші надані їм процесуальні права та виконувати процесуальні обов`язки, передбачені цим Кодексом.

/частина 3/

…

Суд може постановити ухвалу про участь учасника кримінального провадження у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду…

Якщо особа, яка братиме участь у судовому провадженні дистанційно, знаходиться у приміщенні, розташованому на території, яка перебуває під юрисдикцією суду, або на території міста, в якому розташований суд, судовий розпорядник або секретар судового засідання цього суду зобов`язаний вручити такій особі пам`ятку про її процесуальні права, перевірити її документи, що посвідчують особу, та перебувати поряд з нею до закінчення судового засідання.

/частина 7/

…

Якщо особа, яка братиме участь у судовому провадженні дистанційно, тримається в установі попереднього ув`язнення або установі виконання покарань, дії, передбачені абзацом другим частини сьомої цієї статті, здійснюються службовою особою такої установи.

Особа, яка тримається в установі попереднього ув`язнення або установі виконання покарань, може брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні такої установи за допомогою її технічних засобів та з використанням власного кваліфікованого електронного підпису.

У разі відсутності власного кваліфікованого електронного підпису участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції здійснюється з використанням електронного кабінету установи або кабінету її службової особи.

Технічну можливість участі у відеоконференції, належну якість зображення та звуку, інформаційну безпеку тощо забезпечує така установа.

/частина 9/

Хід і результати процесуальних дій, проведених у режимі відеоконференції, фіксуються за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису. Відео- та звукозапис відеоконференції зберігаються в матеріалах кримінального провадження в порядку, передбаченому Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи.

/частина 10/

…

Дистанційне судове провадження згідно з правилами цієї статті може здійснюватися в судах першої, апеляційної та касаційної інстанцій під час здійснення судового провадження з будь-яких питань, розгляд яких віднесено до компетенції суду.

/частина 12/

Мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали.

А. Стосовно подальшого руху цього кримінального провадження.

1. Обставини здійснення цього кримінального провадження, зокрема - позиція прокурора - свідчать про те, що подальший ефективний розгляд цього кримінального провадження наразі не є можливими.

2. Відносини, що виникли в зв`язку із таким, та ті, що врегульовані у статті 240 Цивільного Процесуального Кодексу України, є повністю подібними, адже мають тотожні суб`єктний склад учасників відносин, об`єкт та предмет правового регулювання, а також умов застосування правових норм.

Таке доводить, що за обставин, що склались в межах цього кримінального провадження, у судовому засіданні слід оголосити перерву.

3. Далі, суд має визначити дату та час наступного судового засідання.

З урахуванням навантаження суду та учасників кримінального провадження, суд вважає за необхідне оголосити перерву до 22 липня 2025 року до 12:00 години

Отже, у судовому засіданні слід оголосити перерву до 22 липня 2025 року до 12-00 години.

Б. Стосовно клопотання прокурора про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою.

Щодо змісту процитованих вище норм діючого законодавства.

Наведені приписи діючого законодавства та настанови судової практики доводять, що в обставинах цього кримінального провадження у разі наявності обґрунтованої підозри у вчиненні злочину обвинуваченим та бодай одного з передбачених законом ризиків відносно нього можуть бути застосованими лише запобіжні заходи у вигляді тримання під вартою або застави.

Щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні злочину обвинуваченим.

1. Оскільки по справі здійснюється судовий розгляд, наявність обґрунтованої підозри відносно ОСОБА_6 ? у вчиненні злочину, що йому інкримінується, на даній стадії судового розгляду не перевіряється, а встановлення його вини/невинуватості можливо лише під час ухвалення вироку по суті пред`явленого обвинувачення.

Метою ж застосування запобіжного заходу відносно нього наразі є забезпечення можливості подальшого розслідування кримінальної справи, яке /подальше розслідування/ повинно підтвердити або розвіяти підозру.

2. При цьому суд відзначає, що на теперішній час відомостей, здатних поставити під сумнів «правдоподібність» висунутої підозри, матеріали кримінального провадження не місять.

Отже, висунуту ОСОБА_6 «підозру» слід вважати «правдоподібною.

Щодо наявності передбачених законом ризиків.

1. Попередніми ухвалами слідчого судді та суду встановлена наявність ризику того, що обвинувачений, перебуваючи на волі, може переховуватись від суду.

Наявність цього ризику підтверджується тим, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, у разі підтвердження вини у якому до нього може бути застосоване безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 15 років, або навіть довічне позбавлення волі.

Таке цілком здатне спонукати його до вчинення дій щодо втечі.

Наведене у сукупності доводить, що ризик втечі з боку ОСОБА_6 наразі не зник.

2. Попередніми ухвалами слідчого судді та суду встановлена наявність ризику того, що ОСОБА_6 може продовжити свою злочинну поведінку.

Наявність такого ризику узгоджується зі змістом висунутої йому підозри, а саме - із вказаними в обвинувальному акті мотивами його дій та обставинами їх вчинення.

Та з цього приводу суд відзначає, що наразі обставини, що доводять наявність цього ризику, не змінились.

Отже, наявність ризику вчинення ОСОБА_6 .? ? нового злочину суд вважає доведеною.

Щодо запобіжного заходу, який має бути застосований відносно ОСОБА_6 .

1. Як доведено вище, наразі відносно ОСОБА_6 існує обґрунтована підозра у вчиненні злочину та декілька передбачених законом ризиків, задля запобігання яким застосовується запобіжні заходи.

Таке дає підстави застосувати до нього запобіжні заходи у вигляді тримання під вартою або застави.

2. Як процесуальні /відповідне клопотання/, так й фактичні підстави для застосування відноносно ОСОБА_6 застави наразі є відсутніми.

3. Посилання захисту про можливість забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого шляхом застосування інших запобіжних заходів не ґрунтуються на законі, з огляду на що не можуть бути покладеними у підґрунтя судового рішення.

За такого підстави для зміни обраного відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є відсутніми.

Отже, заявлене прокурором клопотання підлягає задоволенню.

Щодо організації наступного судового засідання.

Обвинувачений наразі постійно перебуває у місцях попереднього ув`язнення, а оперативна обстановка на території міста Миколаєва не завжди дозволяє забезпечити його доставку до зали судових засідань.

З огляду на таке на підставі статті 336 Кримінального Процесуального Кодексу України його участь у судовому засіданні слід забезпечити в режимі відеоконференції.

Керуючись ст.ст. 369-372; 376 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

1.У судовому засіданні оголосити перерву до 22 липня 2025 року до 12:00 години.

2.Клопотання прокурора - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_8 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 - до 10 серпня 2025 року включно.

3.Забезпечити участь обвинуваченого у наступному засіданні в режимі відеоконференції.

Доручити адміністрації Державної Установи "Миколаївський слідчий ізолятор" забезпечити 22 липня 2025 року о 12:00 годині участь обвинуваченого ОСОБА_8 у судовому засіданні у режимі відео конференції, а також виконати дії, передбачені частиною 1 статті 345 КПК України.

Ухвала в частині продовження строку дії запобіжного заходу може бути оскарженою безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів, в решті ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя = ОСОБА_16 =

Суддя = ОСОБА_17 =

Суддя = ОСОБА_18 =

1 - https://hudoc.echr.coe.int/eng#%22sort%22:[%22kpdate%20Descending%22],%22itemid%22:[%22001-231602%22]\