ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/1272/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" травня 2025 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Київ ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000991 від 27.06.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 2 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Дарницької окружної прокуратури м. Київ ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням в рамках кримінального провадження № 0000991 від 27.06.2024 про арешт нерухомого майна, а саме: нежитлової будівлі (РНОНМ 000) за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ), з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує загроза їх відчуження.

У судове засідання прокурор не з`явився, однак подав заяву про розгляд клопотання без його участі, у якій також підтримав заявлені вимоги.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання розглядається за відсутності власника майна.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутись прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що у провадженні ВД Дарницького УП ГУНП в м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0000991 від 27.06.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 358, ч. 2 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 190 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що невстановлені особи, діючи на території м. Києва, виготовляли технічну документацію від імені суб`єктів господарювання, які мають для цього відповідну кваліфікацію, до якої були внесені неправдиві дані щодо фактичного стану об`єктів нерухомості (технічного стану, часу в якій вони були побудовані, їх введення в експлуатацію, відповідність будівельним вимогам та іншим нормам законодавства тощо), тим самим здійснювали підроблення офіційних документів, які видаються підприємством, яке має право видавати такі документи і які надають право для подальшого введення в експлуатацію об`єктів нерухомості, а також подальшої реєстрації права власності на ці об`єкти, з метою використання їх підроблювачем чи іншою особою.

Згідно з даними реєстрових книг комунального підприємства Київської міської Ради «Київське бюро технічної інвентаризації» по нежитловому фонду за адресою АДРЕСА_1 на праві власності зареєстровано нежитлову будівлю (літ. В) площею 142,80 кв.м за ТОВ «Магазин «Єкта» на підставі рішення Святошинського районного суду м. Києва від 11.07.2011. Реєстрація права власності в КМБТІ (дата запису в реєстрову книгу) 07.09.2011 номер реєстрової книги 224-п стор. 130. Реєстровий номер 1630-п.

Також на запит прокурора КП КМР «Київське бюро технічної інвентаризації» надано копію вище вказаного рішення суду ухваленого під головуванням судді ОСОБА_5 . Згідно даного рішення Святошинського суду м. Києва від 11.07.2011 (справа №2-3450 201р.) у позові ОСОБА_6 до ТОВ «Магазин «Єкта» відмовлено в повному обсязі. Зустрічну позовну заяву задоволено у повному обсязі. Визнано право власності за ТОВ «Магазин «Єкта» () на нежитлову будівлю - склад площею 142, 8 кв.м по АДРЕСА_1 .

На запит прокурора Святошинським районним судом м. Києва надано відповідь, що судом не реєструвалося та не розглядалося цивільної справи за позовом ОСОБА_6 до ТОВ «Магазин «Єкта» про спонукання вчинити певні дії та зустрічним позовом ТОВ «Магазин «Єкта» до ОСОБА_6 про визнання права власності. Крім того, згідно відповіді суду 11.07.2011р. суддею ОСОБА_5 не виносилося жодного рішення, яке б відповідало запитувані суті позову. За вказаним номером 2-3450/2011р. розглядалась справа під головуванням судді ОСОБА_7 з іншими сторонами по справі, в результаті розгляду якої було винесено ухвалу 08.06.2011 із залишенням позову про стягнення суми без розгляду.

Таким чином, є усі обґрунтовані та достатні підстави вважати, що реєстрацію права власності на вищевказаний об`єкт нерухомості здійснено на підставі підробленого документу - рішення Святошинського суду м. Києва.

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно право власності на вищевказаний об`єкт нерухомого майна неодноразово перереєстровувалось ОСОБА_8 при цьому під час вчинення вищевказаних реєстраційних дій державному реєстратору заявниками було надано технічні паспорти та довідки про показники об`єкту нерухомого майна виготовлені від імені ТОВ "ЕЮБ "ГРИВНА-ПЛЮС".

Крім того, 25.04.2018 державним реєстратором Київської філії КП «Реєстрація нерухомості та бізнесу» ОСОБА_9 на підставі довідки про показники об`єкта нерухомого майна та технічного паспорту, виготовлених від імені ТОВ "ЕЮБ "ГРИВНА-ПЛЮС", площу вищевказаного об`єкта нерухомого майна змінено на 368.3 кв.м, тобто фактично збільшено на 225,5 кв.м.

Наразі право власності на вищевказаний об`єкт нерухомого майна нежитлову будівлю (РНОНМ 000) за адресою: АДРЕСА_1, зареєстровано за ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

ОСОБА_4 , користуючись правом наданим йому ст. 63 Конституції України від надання показів відмовився.

Допитаний в якості свідка, засновник ТОВ «Експертно Юридичне Бюро «Гривна-плюс» ОСОБА_10 повідомив, що в 1997 році заснував ТОВ «ЕЮБ «Гривна-плюс», фінансова діяльність підприємства велась до 2014 року в м. Луганську. В травні 2014 року він переїхав до м. Києва у зв`язку із воєнним конфліктом і до теперішнього часу мешкає в м. Києві. В 2014 році він звільнив усіх працівників та вказане підприємство ніякої діяльності не здійснювало та з цього часу ТОВ «ЕЮБ «Гривна-плюс» не виготовляло будь яких технічних паспортів, висновків щодо технічної можливості поділу об`єктів майна або будь яких інших документів щодо об`єктів нерухомого майна.

Таким чином, є усі обґрунтовані та достатні підстави вважати, що реєстрацію та подальшу перереєстрацію права власності на вищевказаний об`єкт нерухомості, а також збільшення його площі, здійснено на підставі підроблених документів

Постановою прокурора від 05.05.2025 об`єкт нерухомого майна- нежитлову будівлю (РНОНМ 000) за адресою: АДРЕСА_1, визнано речовим доказом у вказаному вище кримінальному провадженні.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України регламентовано, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів (п. 1); спеціальної конфіскації (п. 2); конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи (п. 3); відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (п. 4).

Відповідно до положень ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Прокурор посилається на існування загрози подальшої фіктивної або реальної перереєстрації права власності на вказаний вище об`єкт нерухомого майна, який є речовим доказом в даному кримінальному провадженні, а тому, з метою встановлення істини по даному кримінальному провадженню та збереженню речових доказів, а також забезпеченню здійснення досудового розслідування, у кримінальному провадженні виникла необхідність у накладенні арешту на нежитлову будівлю (РНОНМ 000) за адресою: АДРЕСА_1.

На підставі викладеного, з урахуванням мотивів клопотання прокурора про арешт майна та доданих до клопотання документів, слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що мав місце факт вчинення кримінального правопорушення за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 190 та ч.ч. 1,2,4 ст. 358 КК України та про необхідність накладення арешту на нежитлову будівлю (РНОНМ 000) за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та визнана речовим доказом, з метою забезпечення кримінального провадження та недопущення відчуження майна, що є предметом злочинного посягання.

За таких обставин, керуючись вимогами ст.ст.131, 167, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Київ ОСОБА_3 - задовольнити.

Накласти арешт на нежитлову будівлю (РНОНМ 000) за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ), із забороною здійснювати будь-які реєстраційні дії, відчужувати даний об`єкт нерухомого майна будь-яким особам, товариствам, установам, організаціям, підприємствам та фізичним особам або вчиняти будь які правочини із зазначеним нерухомим майном.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1