ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/163/25
провадження № 1-кп/753/1236/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" березня 2025 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря ОСОБА_2

проводячи судовий розгляд кримінального провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0004670 по обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України,

з участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_3

У С Т А Н О В И В :

У провадженні Дарницького районного суду м. Києва пербуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження відносно обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, пославшись при цьому на наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, подавши окреме клопотання з обгрунтуванням своєї позиції.

Захисник ОСОБА_5 заперечував у задоволенні вказаного клопотання та просив застосувати до обвинуваченого альтернативний запобіжний захід у виді застави.

Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав позицію свого захисника та просив застосувати відносно нього домашній арешт.

Розглядаючи заявлене у судовому засіданні клопотання суд виходить із наступного.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою для продовження строку запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Так, суд не вирішуючи наперед питання доведеності вини обвинуваченого, враховує обгрунтованість підозри у вчиненні інкримінованого йому кримінального правпорушення, за формою вини є умисними, при доведенні провини за яке обвинуваченому загрожує покарання до 10 років позбавлення волі.

Також суд враховує інформацію про особу обвинуваченого, сімейний стан, характеристики.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

При розв`язанні клопотання прокурора, судом окрім норм КПК України, враховується практика Європейського суду з прав людини, яка сформульована зокрема у рішенні "Лабіта проти Італії" від 06.04.2000 року та свідчить про те, що тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи.

Такими обставинами у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_3 є тяжкість інкримінованого обвинуваченому злочину, міра покарання, суспільний резонас та обвинувачення у вчиненні злочину проти порядку несення військової служби під час воєнного стану.

Наведені вище обставини у їх сукупності дають суду можливість зробити висновок, що виключно запобіжний захід у виді тримання під вартою, на даному етапі кримінального провадження, взмозі забезпечити уникненню ризиків передбачених ст.177 КПК України, а саме ризиків переховування від суду, незаконного впливу на свідків та вчинення інших кримінальних правопорушень.

Реальним на даний момент є ризик переховування від суду, оскільки розуміючи яке покарання йому загрожує у разі доведення вини, ОСОБА_3 з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватися від суду, що унеможливить встановлення істинни у кримінальному провадженні та виконання завдань кримінального провадження передбачених ст. 2 КПК України, також ОСОБА_6 може незаконно впливати на свідків які ще не допитані в суді.

Окрім того, реальним є ризик вчинення нового кримінального правопорушення, зокрема у сферах призову та мобілізації, а також проти встановленого порядку несення військової служби.

Разом із тим, судом не здобуто інформації про міцні соціальні зв`язки обвинуваченого, які би переважили вищезазначені ризики та могли гарантувати бездоганну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Також судом не здобуто інформації, яка би категорично виключала можливість перебування обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою.

Вирішуючи питання щодо запобіжного заходу, суд враховує положення ч.6 ст.176 КПК України відповідно до якого під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114 - 2, 258-258 - 6, 260, 261, 437-442 - 1 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Окрім цього, суд враховує комплекс вищеописаних даних та приходить до висновку, що лище запобіжний захід у виді тримання під вартою взмозі забезпечити уникнення ризиків передбачених ст. 177 КПК України та гарантувати належну процесуальну поведінку обвинуваченого та виконання ним процесуальних рішень суду.

Підсумовуючи вищенаведене, керуючись ст.ст. 176-206,291 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Продовжити строк дії застосованого відносно ОСОБА_3 запобіжного заходу у тримання під вартою строком до 01.05.2025 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя: