печерський районний суд міста києва
Справа № 757/7140/25-к
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , вивчивши клопотання адвоката ОСОБА_2 , подане в інтересах ОСОБА_3 про допит свідка під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000133 від 15.02.2024, -

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням про допит свідка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у виїзному судовому засіданні або в режимі відеоконференції під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000133 від 15.02.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 209, ст. 368-5 КК України.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, приходить до наступного.

Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000133 від 15.02.2024 за ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 209, ст. 368-5 КК України.

Досудовим розслідування встановлено, що у період з 01.01.2024 до 08.10.2024 (більш точної дати не встановлено) у ОСОБА_3 виник злочинний умисел, спрямований на набуття нею активів, вартість яких більше ніж на шість тисяч п`ятсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян перевищує її законні доходи. Так, у період з 01.01.2024 до 08.10.2024 (більш точної дати не встановлено) та невстановлений у ході досудового розслідування спосіб ОСОБА_3 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, з метою особистого незаконного збагачення, набула такі грошові активи.

Під час здійснення досудового розслідування, 23.10.2024 стороною обвинувачення було допитано підозрювану ОСОБА_3 , яка пояснила походження усіх грошових коштів, які зберігалися у ОСОБА_3 , зокрема про осіб, чиї гроші вона зберігала у банківських комірках.

Зокрема, кошти у сумі 200 000,00 доларів США, які вилучені у банківському сейфі, що перебуває у користуванні ОСОБА_3 у АТ «УкрСибБанк», належать ОСОБА_4 , яка є свекрухою ОСОБА_3 .

За такого, сторона захисту посилається на необхідність встановлення обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та вважає за необхідне допитати в якості свідка ОСОБА_4 з приводу належності та встановлення походження грошових коштів, вилучених під час проведення обшуків 08.10.2024 у індивідуальних банківських сейфах, якими користувалась ОСОБА_3 .

Проте, у клопотанні також зазначено, що у зв`язку із тяжкою хворобою, свідок не може самостійно прибути до Головного управління Державного бюро розслідувань для проведення допиту. Відповідно до виписки з медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого від 25.11.2024, ОСОБА_4 має діагноз - хвороба Паркінсона, регідно-тремтлива форма, перебуває на «Д» обліку у невролога, кардіолога. Пересувається в межах кімнати, потребує постійного стороннього нагляду, самостійно за межі квартири не може вийти.

За такого, сторона захисту вважає, що є необхідність провести допит ОСОБА_5 слідчим суддею під час досудового розслідування в виїзному судовому засіданні.

Відповідно до ч. 1 ст. 225 КПК України у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань свідка чи потерпілого під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я свідка чи потерпілого, їх тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити їх допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, мають право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такого свідка чи потерпілого в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб. У цьому випадку допит свідка чи потерпілого здійснюється у судовому засіданні в місці розташування суду або перебування хворого свідка, потерпілого в присутності сторін кримінального провадження з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду.

Згідно з Узагальненням Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 «Про практику вирішення слідчими суддями питань, пов`язаних із слідчими (розшуковими) діями», розглядаючи клопотання про допит свідка, потерпілого в порядку ст. 225 КПК, слідчий суддя, вивчаючи його зміст та матеріали, додані до нього, оцінює обґрунтованість клопотання і визначає, чи мають місце обставини, які зумовлюють допит зазначених осіб, та унеможливлюють його проведення під час судового засідання.

Поняття «тяжка хвороба» є оціночною ознакою, що не визначена у статтях КПК та нормативно-правових актах Міністерства охорони здоров`я України. Оскільки зміст оціночної ознаки має встановлюватись в контексті предмета і мети відповідної статті (в цьому випадку - КПК) (п. 58 рішення ЄСПЛ у справі №10/1987/133/184-187 «Броуґан та інші проти Сполученого Королівства» від 28.10.1988). З його контексту вбачається критерій визначення тяжкості хвороби - неможливість допиту свідка або потерпілого в майбутньому, під час судового розгляду кримінального провадження. Тому в кримінальному процесуальному розумінні поняття «тяжка хвороба» - це фізичний стан особи, в якому вона перебуває тривалий час, внаслідок чого виникає вірогідність того, що на час судового розгляду кримінального провадження вона може бути неспроможною брати участь у судовому засіданні. Такий фізичний стан може бути наслідком травми або соматичного захворювання.

Крім цього, відповідно до ст. 225 КПК тяжка хвороба свідка, потерпілого становить підставу для проведення допиту за місцем перебування хворого, тобто проведення виїзного засідання. У такому випадку, розглядаючи відповідне клопотання, слідчий суддя, крім вірогідності неможливості допиту такої особи під час судового розгляду кримінального провадження внаслідок тяжкої хвороби, має встановити відсутність у свідка, потерпілого можливості прибути до суду внаслідок цієї хвороби, зокрема, відсутність можливості самостійного пересування особи або ймовірність настання негативних наслідків для її здоров`я.

Разом із тим, виходячи із положень ч. 1 ст. 225 КПК України, допит свідка або потерпілого слідчим суддею може бути проведений якщо існують або раптово виникли обставини, що можуть унеможливити допит указаних осіб під час судового провадження. Закон передбачає проведення допиту свідка, потерпілого слідчим суддею тільки у виняткових випадках. До виняткових закон відносить такі випадки, коли є небезпека для життя та здоров`я свідка чи потерпілого, особа захворіла на тяжку хворобу, а також є інші обставини, що можуть бути перешкодою для допиту в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань.

Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 232 КПК України допит осіб, впізнання осіб чи речей під час досудового розслідування можуть бути проведені у режимі відеоконференції при трансляції з іншого приміщення (дистанційне досудове розслідування) у випадках: 1) неможливості безпосередньої участі певних осіб у досудовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин; 2) необхідності забезпечення безпеки осіб; 3) проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого; 4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності досудового розслідування; 5) наявності інших підстав, визначених слідчим, прокурором, слідчим суддею достатніми.

Рішення про здійснення дистанційного досудового розслідування приймається слідчим, прокурором, а в разі здійснення у режимі відеоконференції допиту згідно із статтею 225 цього Кодексу - слідчим суддею з власної ініціативи або за клопотанням сторони кримінального провадження чи інших учасників кримінального провадження. У разі, якщо сторона кримінального провадження чи потерпілий заперечує проти здійснення дистанційного досудового розслідування, слідчий, прокурор, слідчий суддя може прийняти рішення про його здійснення лише вмотивованою постановою (ухвалою), обґрунтувавши в ній прийняте рішення. Рішення про здійснення дистанційного досудового розслідування, в якому дистанційно перебуватиме підозрюваний, не може бути прийняте, якщо він проти цього заперечує.

Натомість, матеріали долучені до клопотання не містять згоди свідка та власника житлового приміщення на проведення допиту за місцем її проживання в присутності, як сторони обвинувачення, так і сторони захисту.

Аналогічної згоди не містить клопотання й в частині допиту свідка у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Медичні документи щодо проведення медичного огляду, надані в обґрунтування клопотання датуються 21.02.2023, що складає понад два роки, та про підтвердження діагнозу 25.11.2024, відтак не є актуальними на дату звернення до суду з клопотанням.

Крім того, надані документи не містять висновків лікарів щодо утруднення або неможливості пересування свідка до місця розташування суду, що на переконання слідчого судді не надає законодавчо визначених підстав для проведення виїзного судового засідання, а також проведення допиту свідка у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

За такого, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання захисника підлягає поверненню.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 110, 225 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання, разом із усіма доданими до нього матеріалами повернути особі, яка його подала.

Роз`яснити особі, яка звернулась із клопотанням, що повернення клопотання не перешкоджає повторному зверненню до слідчого судді в порядку встановленому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_6