Справа № 752/6243/25
Провадження № 1-кс/752/2374/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2025 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

за участі секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в міста Києві клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором третього відділу першого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000041 від 16.02.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,

за участю :

прокурора - ОСОБА_6 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

захисника - ОСОБА_7 ,

в с т а н о в и в:

До слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва надійшло клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000041 від 16.02.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України строком на 60 діб.

Так, вказуючи на обставини вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, слідчий зазначає, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000041 від 16.02.2024 за підозрою ОСОБА_8 та ОСОБА_5 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що на території України на протязі тривалого часу діє група осіб з числа посадових осіб територіальних підрозділів Державної служби України з безпеки на транспорті, які попередньо домовившись між собою, налагодили протиправний механізм отримання неправомірної вигоди від нелегальних перевізників, що не мають відповідних ліцензій або перевізників, які порушують вимоги законодавства, що регулює безпеку на транспорті та отримують від останніх неправомірну вимогу за не складання приписів та адміністративно господарських актів про притягнення до адміністративної відповідальності за порушення вимог закону, а у разі наявності у перевізників всіх дозвільних документів, на останніх здійснюється штучний тиск для отримання неправомірної вигоди.

ОСОБА_5 , старший державний інспектор Відділу державного нагляду (контролю) на автомобільному транспорті в Одеській області, використовуючи службове становище, вимагав та отримував неправомірну вигоду від ОСОБА_9 , директора ФГ «ОСОБА_9», який здійснював перевезення зернових культур. ОСОБА_5 пропонував за 1500 грн. за один транспортний засіб забезпечити безперешкодний проїзд через контрольні пункти Одеської області, уникнення вагового контролю та складання протоколів.

25.02.2025 він висунув вимогу сплатити 3000 грн. за два вантажних автомобілі, що вже перетнули контрольні пункти, після чого 26.02.2025 під контролем правоохоронців ОСОБА_9 перерахував зазначену суму на банківську карту, яка належить дружині ОСОБА_5 06.03.2025 та 12.03.2025 аналогічним способом було здійснено ще два перекази по 3000 грн. кожен за безперешкодний проїзд транспортних засобів.

Таким чином, ОСОБА_5 умисно, з корисливих мотивів, з використанням службового становища, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 368 КК України.

13.03.2025 органом досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000041 повідомлено про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Кіровоград Кіровоградської області, громадянину України, проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , старшому державному інспектору Відділу державного нагляду (контролю) в Одеській області Державної служби України з безпеки на транспорті, раніше не судимому (зі слів).

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: заявою ОСОБА_9 про вимагання в останнього неправомірної вигоди від 07.02.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 07.02.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 26.02.2025; протоколом огляду та вручення грошових коштів від 26.02.2025; протоколом огляду та вручення грошових коштів від 28.02.2025; протоколом огляду та вручення грошових коштів від 11.03.2025; протоколом затримання ОСОБА_5 у вчинення злочину; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Слідчий вказує, на кілька ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, зокрема на спроби підозрюваного: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України); незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України); перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Метою застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам: переховування від органів досудового розслідування та/або суду, який обумовлений тяжкістю інкримінованого підозрюваному злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років з конфіскацією майна. Крім того, підозрюваний має широке коло контактів, у тому числі серед осіб, які можуть сприяти його переховуванню; незаконного впливу на свідків, який обумовлюється тим, що на даному етапі провадження допити свідків мають суттєве значення для встановлення обставин злочину. До моменту їх безпосереднього допиту в судовому засіданні зберігається ризик тиску з боку підозрюваного; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, зокрема підозрюваний може впливати на хід слідства шляхом вчинення нових кримінальних правопорушень, підкупу свідків, перешкоджання проведенню процесуальних дій, у тому числі неявкою до органів досудового розслідування без поважних причин.

За переконанням слідчого, застосування до підозрюваного ОСОБА_5 менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не забезпечить запобігання вказаним вище ризикам, передбачених ч. 1 ст. 177 КК України.

Прокурор ОСОБА_6 в судовому засіданні клопотання слідчого підтримала. Надала пояснення, аналогічні викладеним у клопотанні. Додаткова зазначила, що інкримінований підозрюваному злочин є тяжким. Факт отримання неправомірної вигоди підтверджується наявними у матеріалах доказами. Підозрюваний мешкає в іншому місті, а саме - в Одесі, йому необхідно витрачати значний час на прибуття до Києва, що ускладнює проведення процесуальних дій. Також вказала, що встановлення свідків триває. Встановлення вказаного у клопотанні розміру застави обумовлено тим, що, за даними слідства, отримання неправомірної вигоди мало систематичний характер.

Захисник ОСОБА_7 у судовому засіданні зазначив, що жоден з наданих стороною обвинувачення доказів не підтверджує факту отримання підозрюваним неправомірної вигоди. Ризики, на які посилається прокурор, є необґрунтованими. Єдиний свідок у справі вже допитаний, тому, на думку захисника, достатньо застосувати заборону на спілкування з ним. Підозрюваний працює в Укртрансбезпеці, раніше до дисциплінарної відповідальності не притягувався, перебуває у шлюбі, має малолітню дитину, постійно проживає в м. Одеса, адресу місця проживання надано в клопотанні. Також повідомив, що підозрюваний страждає на захворювання легень та отримує щомісячну заробітну плату в розмірі близько 25 000 грн. У зв`язку з викладеним просить суд зменшити розмір застави.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав позицію свого захисника, повідомив, що не має наміру переховуватись від органу досудового розслідування.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку сторін, суд приходить до наступних висновків.

Дане клопотання з урахування вимог п. 1 ч.2 ст.132 КПК України подано до Голосіївського районного суду м. Києва в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, враховуючи, що таким органом у даному провадженні є Головне управління Національної поліції у м. Києві, що вбачається з наказу № 765 від 18.04.2023 р. про визначення місця розташування та проведення досудового розслідування відділів слідчого управління ГУ НП у м. Києві.

Розгляд клопотання згідно з вимогами ч.2 ст.184 КПК України проведений більш ніж через 3 години після отримання підозрюваним копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч.1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Встановлено, що 13.03.2025 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру за ч. 3 ст. 368 КК України, санкція якого передбачає покарання від п`яти до десяти років позбавлення волі з конфіскацією майна.

На переконання слідчого судді, обґрунтованість підозри щодо ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінальному правопорушенні підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: заявою ОСОБА_9 про вимагання в останнього неправомірної вигоди від 07.02.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 07.02.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 26.02.2025; протоколом огляду та вручення грошових коштів від 26.02.2025; протоколом огляду та вручення грошових коштів від 28.02.2025; протоколом огляду та вручення грошових коштів від 11.03.2025; протоколом затримання ОСОБА_5 у вчинення злочину; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності..

Дії, які ставляться у вину підозрюваному ОСОБА_5 підпадають під ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, тобто є кримінально караними.

Крім того, слідчий суддя вважає, що з урахуванням зібраних у матеріалах клопотання доказів, за критерієм «об`єктивного спостерігача», наявні достатні підстави вважати, що підозрюваний міг вчинити інкриміноване йому кримінальне правопорушення.

Надаючи оцінку доводам, викладеним у клопотанні та підтримані прокурором в судовому засіданні в обґрунтування ризиків для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає частково доведеним, що наявні достатні підстави вважати, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, на які вказує слідчий у клопотанні, зокрема щодо ризику впливати на свідків в цьому кримінальному провадженні, то ст. 23 КПК України встановлює принцип безпосередності дослідження показань, за змістом якого суд досліджує докази безпосередньо і показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. Тобто доказове значення у кримінальному провадженні матимуть саме ті показання свідків, які будуть надані останніми безпосередньо під час судового розгляду в судовому засіданні, а не надані ними в ході досудового розслідування. Вказане доводить, що з метою зміни свідками своїх показань на користь підозрюваного або відмови від дачі показань останній може впливати на вказаних осіб у незаконний спосіб.

Також слідчий суддя вважає, що слідчий довів наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик, передбачений ст.177 КПК України. Так підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення та усвідомлення можливості засудження до тривалого терміну позбавлення волі, вже самі по собі можуть бути підставою та мотивом для підозрюваного до втечі.

При цьому ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, на думку слідчого судді, є формальним, недоведеним, а відтак не може покладатись в основу рішення про обрання запобіжного заходу.

Таким чином, слідчий та прокурор не довели, що застосування більш м`яких запобіжних заходів щодо підозрюваного ОСОБА_5 ніж тримання під вартою не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, як про це зазначено у п.3 ч.1 ст. 194 КПК України.

Тому, слідчий суддя відповідно до положень ч.4 зазначеної статті приходить до висновку про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 такого запобіжного заходу як цілодобовий домашній арешт, вважаючи, що саме такий захід зможе запобігти вищезазначеним ризикам та забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, враховуючи, що він має постійне місце проживання та враховуючи данні про його особу, які були встановлені під час розгляду даного клопотання.

Крім того, на підозрюваного ОСОБА_5 слід також покласти обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України.

Враховуючи викладене вище, керуючись статтями 2, 8, 177, 178, 181, 183, 194, 369-372, 532 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Клопотання - залишити без задоволення.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 діб, із забороною залишати місце проживання цілодобово за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора та суду, за виключенням необхідності отримання медичної допомоги та прослідування в укриття цивільного захисту на випадок оголошення повітряної тривоги, а саме, до 13 травня 2025 року включно.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 негайно з-під варти.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні № 0000041.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді та покладених судом обов`язків в межах строків досудового розслідування у кримінальному провадженні до 13 травня 2025 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1