Справа №585/1207/18 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-кп/816/78/24 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - Порушення правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керують транспортними засобами
УХВАЛА

Іменем України

04 грудня 2024 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянувши в режимі відеконференції у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Суми клопотання захисника ОСОБА_6 про призначення судової автотехнічної експертизи,

учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_8 ,

захисника адвоката ОСОБА_6 ,

установила:

Під час апеляційного розгляду кримінального провадження захисником ОСОБА_6 заявлено клопотання про призначення судової автотехнічної експертизи, на вирішення якої необхідно було б поставити такі питання, як: 1) в який момент виникла небезпека для руху водія ОСОБА_8 .? 2) як повинен був діяти водій ОСОБА_8 з моменту виникнення небезпеки для його руху відповідно до ПДР і чи мав він технічну можливість запобігти наїзду на потерпілого з моменту виникнення небезпеки для його руху? 3) чи маються в діях водія ОСОБА_8 невідповідності вимогам ПДР, які знаходяться в прямому причинному зв`язку з виникненням даної пригоди? 4) як у даній дорожній ситуації повинен був діяти потерпілий та чи маються в його діях невідповідності вимогам ПДР, які знаходяться в прямому причинному зв`язку з виникненням ДТП? Як на підставу для призначення експертизи захисник послався на те, що суд першої інстанції не оцінив належним чином наявні в матеріалах кримінального провадження висновки судових автотехнічних експертиз, які містять суперечності.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст клопотання сторони захисту, доводи обвинуваченого ОСОБА_8 та його захисника ОСОБА_6 , які підтримали клопотання, доводи прокурора ОСОБА_7 про відсутність підстав для призначення експертизи, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданого клопотання, колегія суддів вважає, що вказане вище клопотання про призначення судової автотехнічної експертизи задовленню не підлягає з таких підстав.

Так, відповідно ч. 1 ст. 91 КПК, у кримінальному провадженні підлягають доказуванню: 1) подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); 2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; 3) вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат; 4) обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження; 5) обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності або покарання.

Під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст. 242 КПК, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені ч. 2 ст. 509 КПК; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності (ч. 1 і 2 ст. 332 КПК).

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК).

Стаття 6 §3 (d) Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, передбачає, що «кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: допитувати свідків обвинувачення або вимагати, щоб їх допитали, а також вимагати виклику й допиту свідків захисту на тих самих умовах, що й свідків обвинувачення». Разом із тим, відповідно практики ЄСПЛ щодо застосування ст. 6 Конвенції «вимога справедливого судочинства не накладає на суд обов`язку призначати експертизу або інші слідчі заходи лише тому, що сторона цього вимагає. Коли захист наполягає під час розгляду на допиті свідка або отриманні інших доказів, національний суд вправі вирішувати, чи необхідно або розумно прийняти ці докази для розгляду у суді».

У даному кримінальному провадженні проведено декілька автотехнічних експертиз, за результатами яких складені висновки, а саме: 1) висновок автотехнічної експертизи № 19/119/9-1/45е від 30.01.2018; 2) висновок автотехнічної експертизи № 19/119/9-1/95е від 20.03.2018; 3) висновок автотехнічної експертизи № 113 від 22.06.2016.

Вихідні дані, які використовувалися при проведенні експертиз, містяться у матеріалах цього кримінального провадження та враховувались експертами при проведенні вказаних експертиз. Під час апеляційного розгляду будь-яких нових вихідних даних не здобуто. При цьому, колегія суддів звертає увагу на те, що за клопотанням сторони захисту з метою усунення заявлених суперечностей у висновках автотехнічних експертиз апеляційним судом у порядку ст. 356 КПК допитано експертів ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , якими було надано зазначені висновки.

Висновки експертів та показання допитаних в апеляційному судів експертів є процесуальними джерелами доказів, які суд, згідно положень ст. 94 КПК за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює з точки зору належності, допустимості, достовірності, а в сукупності з іншими зібраними доказами з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили. При цьому, згідно ч. 10 ст. 101 КПК висновок експерта не є обов`язковим для особи або органу, яка здійснює провадження, але незгода з висновком експерта повинна бути вмотивована у відповідних постанові, ухвалі, вироку.

Для кваліфікації дій особи за ст. 286 КК судам слід виходити не лише з висновків експертів, в яких встановлено наявність причинного зв`язку між порушенням водієм ПДР та наслідками, що настали, а із сукупності всіх обставин, що належать до предмета доказування з огляду на особливості складу кримінального правопорушення, передбаченого у ст. 286 КК.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до переконання про відсутність правових підстав для задоволення клопотання захисника ОСОБА_6 про призначення автотехнічної експертизи, оскільки наведені ним доводи будуть перевірені колегією суддів в нарадчій кімнаті при ухваленні за наслідками апеляційного розгляду одного з рішень, визначених ст. 407 КПК, а сама по собі незгода сторони захисту з одними із доказів у кримінальному провадженні, а саме висновками автотехнічних експертиз № 19/119/9-1/45е від 30.01.2018 та № 19/119/9-1/95е від 20.03.2018, у відповідності до ст. 332 КПК не є беззаперечною підставою для постановлення ухвали про проведення ще однієї автотехнічної експертизи.

Керуючись ст. 332, 405 КПК України,

постановила:

Відмовити захиснику ОСОБА_11 у задоволенні його клопотання про призначення судової автотехнічної експертизи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4