Провадження №1-кс/524/34/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.01.2025 м.Кременчук

Слідчий суддя Автозаводського районного суду міста Кременчука Полтавської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Кременчуцької окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

30.12.2024 року прокурор Кременчуцької окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на автомобіль «RENAULT KANGOO» синього кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN № НОМЕР_2 , 2006 року випуску, із забороною відчуження.

Клопотання обґрунтоване тим, що 26 вересня 2024 року ОСОБА_4 прибув до берега Кам`янського водосховища р.Дніпро в районі с.Стара Білецьківка Кременчуцького району Полтавської області, з метою незаконного вилову риби для своїх особистих потреб, де з використанням власного гумового човна сірого кольору «Agua Storm» з двома дюралевими веслами виплив на воду водосховища та близько 20 год. 00 хв. встановив власні риболовні лісові сітки в кількості трьох штук однакових параметрів: довжиною 70 м кожна, висотою по 3 м, вічком сіткового полотна 36 мм х 36 мм, після чого повернувся в берег чекати, доки в сітки наловиться риба.

27 вересня 2024 року близько 04 год. 00 хв., ОСОБА_4 повернувся до залишених у водоймищі сіток, використовуючи вказаний гумовий човен сірого кольору «Agua Storm», та за допомогою встановлених риболовних сіток здійснив незаконний вилов риби загальною вагою 55,8 кг, після чого повернувся до берега Кам`янського водосховища р. Дніпро в районі с.Стара Білецьківка Кременчуцького району Полтавської області, де склав всі три риболовні сітки зі свіжевиловленою рибою до трьох мішків, які поклав у багажне відділення свого транспортного засобу - легкового автомобіля марки «RENAULT KANGOO» синього кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , та в цей час був виявлений співробітниками сектору поліцейської діяльності на воді Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області.

Внаслідок своїх протиправних дій, ОСОБА_4 , незаконно добув рибу по видам та кількості: - судак 27 шт. розмір шкоди 3587 грн. за 1 екземпляр, на загальну суму 96849 грн;чехоня - 8 шт., розмір шкоди 1581 грн. за 1 екземпляр, на загальну суму 12648 грн.; карась сріблястий -21 шт., розмір шкоди 1581 грн. за 1 екземпляр на загальну суму 33201 грн.; -плітка 95 шт., розмір шкоди 1564 грн. за 1 екземпляр, на загальну суму 148580 грн., лящ - 1 шт., розмір шкоди 1649 грн. за 1 екземпляр, на загальну суму 1649 грн.; - сом -1 шт., розмір шкоди 5117 грн. за 1 екземпляр, на загальну суму 5117 грн.; синець 13 шт., розмір шкоди 1581 грн. за 1 екземпляр на загальну суму 20553 грн.; білизна 1 шт., розмір шкоди 1649 грн., за 1 екземпляр, на загальну суму 1649 грн.; плоскирка 94 шт., розмір шкоди 1564 грн., за 1 екземпляр, на загальну суму 147016 грн.; а всього загальною вагою 55,8 кг відповідно до накладної №25 від 27.09.2024. Згідно Такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування(вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів № 1042 від 29 вересня 2023 року внаслідок протиправних дій ОСОБА_4 заподіяна істотна шкода водним біоресурсам на суму 467 262 грн.

30.12.2024 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , ОСОБА_4 на праві власності належить автомобіль марки «RENAULT KANGOO» синього кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 . Вартість вказаного транспортного засобу, згідно висновку судової товарознавчої експертизи становить 176289, 96 грн.

На думку прокурора з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (для забезпечення цивільного позову) необхідно накласти арешт на вказаний автомобіль.

Прокурор в судове засідання не з`явився, подавши до суду заяву про розгляд клопотання без його участі.

Прокурор в клопотанні зазначив, що подане клопотання просить провести без виклику власника майна ОСОБА_4 , оскілки останній може вжити заходи спрямовані на відчуження даного майна з метою недопущення його арешту.

З наданої копії розписки ОСОБА_4 убачається, що вилучений автомобіль переданий власнику.

Згідно ч.2 ст.172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Зважаючи на те, що автомобіль фактично знаходиться у власника, суд вважає за можливе, з метою забезпечення арешту майна, розглянути клопотання без повідомлення підозрюваного ОСОБА_4 .

Згідно ч.1 ст.172 КПК України неприбуття прокурора та власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши клопотання слідчого та додані до нього матеріали, суд доходить висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З матеріалів доданих до клопотання вбачається, що дійсно, 27.09.2024 внесені відомості до ЄРДР та розпочато кримінальне провадження №0000186 за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 249 КК України, за фактом незаконного рибного добувного промислу ОСОБА_4 .

З доданої до клопотання копії протоколу огляду місця події з фототаблицею від 27.09.2024 убачається, що за місцем незаконного вилову риби виявлено та вилучено автомобіль RENAULT KANGOO номерний знак НОМЕР_1 , гумовий човен «Agua Storm», два дюралеві весла, сітки та рибу.

На факт ймовірного незаконного вилову риби та причетність до нього ОСОБА_4 також вказує протокол перегляду відеозапису від 30 вересня 2024 року.

З висновку експерта № СЕ-19/111-25/58849-ФХЕД від 15.10.2024 року убачається, що розмір шкоди заподіяної внаслідок незаконного вилову риби становить 467 262 грн. 00 коп. За критерієм «добування великої кількості риби» (у відповідності до п.12 Постанови Пленуму Верховного суду України від 10 грудня 2004 року №17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля») шкода рибному господарству України, яка завдана незаконним вилученням водних біоресурсів з природного середовища, відповідно до матеріалів кримінального провадження № 00001876 від 27.09.2024, а саме риби видів: судак - 27 шт., чехоня 8 шт., карась сріблястий 21 піт., плітка -95 шт., загальною кількістю 261 екземпляр, у сукупності з матеріальними збитками кваліфікується як істотна.

Згідно висновку транспортно-товарознавчої експертизи від 30.12.2024 року середня ринкова ціна легкового автомобіля RENAULT KANGOO номерний знак НОМЕР_1 , 2006 року випуску, станом на 27.09.2024 року становить 176289,96 грн.

Додані до клопотання матеріали вказують на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

Разом з тим, зі змісту розписки ОСОБА_4 про отримання ним від дізнавача автомобіля RENAULT KANGOO номерний знак НОМЕР_1 , убачається, що вказаний транспортний засіб повернуто йому згідно ухвали слідчого судді від 01.10.2024 року.

Зі змісту ухвали слідчого судді від 01.10.2024 року у справі №524/11221/24, що розміщена у ЄДРСР, убачається, що на вказаний транспортний засіб належний підозрюваному ОСОБА_4 , вже накладено арешт з позбавленням права відчуження.

Попри існуючий арешт автомобіля, прокурор знов звертається з клопотанням про його арешт шляхом заборони відчуження у тому самому кримінальному провадженні.

На думку суду, наявність арешту зазначеного майна, накладеного ухвалою слідчого судді в кримінальному провадженні №0000186 від 27.09.2024 року, вказує на відсутність необхідності повторного арешту цього ж майна.

Та обставина, що згідно ухвали слідчого судді від 01.10.2024 року метою арешту майна слугувало збереження речового доказу, а у новому клопотанні про арешт майна прокурор зазначив мету - відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, не нівелює дію попередньої ухвали слідчого судді про арешт майна і не є підставою для повторного вжиття заходу забезпечення кримінального провадження шляхом арешту того самого майна.

Накладення необмеженої кількості арештів того самого майна, того самого власника, в тому самому кримінальному провадженні, не передбачено чинним КПК України, не забезпечує ефективності досудового розслідування та не сприяє правовій визначеності.

Дії прокурора щодо повторного звернення з клопотанням про повторний арешт того самого майна, на яке вже накладено арешт в цьому ж кримінальному провадженні, містять ознаки зловживання процесуальними правами.

Зважаючи на викладене, слідчий суддя приходить до переконання, що прокурором не доведено необхідності повторного вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, а тому у задоволенні поданого клопотання слід відмовити.

Керуючись ст.ст.170-173, 175, 309, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання прокурора Кременчуцької окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000186 від 27.09.2024 року.

Копію ухвали слідчого судді вручити прокурору не пізніше наступного дня після її постановлення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, захисником, законним представником, цивільним позивачем, та іншими заінтересованими особами, - протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, виклик яких не проводився, - у той самий строк після одержання ними копії ухвали слідчого судді.

Слідчий суддя ОСОБА_1