Справа № 527/1209/25
провадження № 1-кс/527/260/25
УХВАЛА

іменем України

15 квітня 2025 року м. Глобине

Слідчий суддя Глобинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Глобине клопотання дізнавача СД ВП №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження № 0000078, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 12 квітня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

14 квітня 2025 року до суду надійшло клопотання дізнавача СД ВП №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження № 0000078, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 12 квітня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

У своєму клопотанні дізнавач зазначив, що 12.04.2025 року близько 04:19 год. працівниками СПД на воді Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області на березі річки Сула в с. Горошине Кременчуцького району Полтавської області, виявлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ( НОМЕР_1 ) та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ( НОМЕР_2 ), які за допомогою гумового човна та п`яти мисинових сіток виловили рибу різних порід загальною кількістю 17 одиниць (ЄО № 4510 від 12.04.2025).

12.04.2025 року сектором дізнання відомості про вказане кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000078. Попередня правова кваліфікація ч. 1 ст. 249 КК України.

12.04.2025 проведено огляд місця події, а саме: берег річки Сула в селі Горошине Кременчуцького району Полтавської області координати місцевості 49,66067 Пн, 32,73496 Сх. На час огляду на вказаному місці знаходяться дві особи: ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , поряд з даними особами виявлено два мішки білого кольору, які зав`язані нитками. При відкритті мішків було виявлено п`ять мисинових сіток із наступними параметрами: 1 сітка довжина 18 м, вічко 45 мм; 2 сітка довжина 12 м вічко 45 мм, 3 сітка- довжина 20 м вічко 40 мм, 4 сітка довжина 10 м вічко 60 мм, 5 сітка довжина 10 м вічко 70 мм, та свіжевиловлену рибу породи карась - 6 одиниць, синець - 6 одиниць, окунь - 3 одиниці, плоскирка 1 одиниця, білизна 1 одиниця, поряд на березі лежить гумовий човен марки «Storm» з двома дерев`яними веслами. Оглянуте майно, а саме гумовий човен марки «Storm» з двома дерев`яними веслами, п`ять мисинових сіток, свіжевиловлену рибу було вилучено та поміщено на зберігання на території відділу поліції № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області за адресою: вул. Центральна, 189, м. Глобине Кременчуцького району Полтавської області.

Фіксація речових доказів, а саме: вилученої в ході огляду свіжовиловленої риби, проведена шляхом фіксації на фотозйомку, опису її в протоколі огляду місця події. Кімната зберігання речових доказів ВП № 1 Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області не має обладнання, яке б забезпечило тривале зберігання свіжої не чищеної риби без її неминучого псування, а тому виникла необхідність у передачі свіжовиловленої риби на зберігання інженеру з охорони тваринного світу НПП «Нижньосульський» ОСОБА_7 .

Оскільки в кримінальному провадженні є достатньо даних вважати, що тимчасово вилучене майно є доказом вчинення кримінального правопорушення і відповідає вимогам ст. 167 КПК України, з метою збереження речових доказів, а також запобігання можливості їх приховування, знищення, пошкодження, псування, втрати, передачі, пересування, відчуження, а також для проведення інженерно-екологічної експертизи, виникла необхідність у накладенні арешту на майно, а саме: 1) гумовий човен марки «Storm» з двома дерев`яними веслами; 2) п`ять мисинових сіток із наступними параметрами: 1 сітка довжина 18 м, вічко 45 мм; 2 сітка довжина 12 м вічко 45 мм, 3 сітка - довжина 20 м вічко 40 мм, 4 сітка довжина 10 м вічко 60 мм, 5 сітка довжина 10 м вічко 70 мм; 3) свіжевиловлену рибу породи карась - 6 одиниць, синець - 6 одиниць, окунь - 3 одиниці, плоскирка 1 одиниця, білизна 1 одиниця.

У судове засідання дізнавач не з`явилася, подала до суду заяву, в якій просила проводити розгляд справи за її відсутності, клопотання підтримувала.

Власник майна у судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього матеріали, дійшов висновку, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Як визначено ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 1 статті 96-1 КК України передбачено, що спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного злочину або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а так само передбаченого частиною першою статті 150, статтею 154, частинами другою і третьою статті 159-1, частиною першою статті 190, статтею 192, частиною першою статей 204, 209-1, 210, частинами першою і другою статей 212, 212-1, частиною першою статей 222, 229, 239-1, 239-2, частиною другою статті 244, частиною першою статей 248, 249, частинами першою і другою статті 300, частиною першою статей 301, 302, 310, 311, 313, 318, 319, 362, статтею 363, частиною першою статей 363-1, 364-1, 365-2 цього Кодексу.

Речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчим суддею встановлено, що вилучене під час огляду 12 квітня 2025 року майно відповідає критеріям, зазначеним у п.1 ч.2 ст. 167 КПК, може мати значення речових доказів у кримінальному правопорушенні та підлягати дослідженню, а тому незастосування арешту може призвести до його втрати чи пошкодження. Клопотання слідчого подане до суду у строк, визначений ч.5 ст. 171 КПК України. Слідчим доведено наявність обставин, викладених в ч.11 ст. 170 КПК України.

Відповідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Відповідно до ч. ч. 6, 7 ст. 100 КПК України реалізація речових доказів у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, здійснюється за клопотанням слідчого або прокурора до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, яке розглядається згідно зі ст. ст. 171-173 КПК України.

Відповідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Відповідно до ч. ч. 6, 7 ст. 100 КПК України реалізація речових доказів у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, здійснюється за клопотанням слідчого або прокурора до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, яке розглядається згідно зі ст. ст. 171-173 КПК України.

Передача майна указаної категорії для реалізації за рішенням слідчого судді передбачена також п. 28 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 "Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України".

Враховуючи зазначене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання дізнавача підлягає задоволенню в частині накладення арешту на майно, шляхом заборони будь яким особам можливості користуватися та розпоряджатися будь-яким способом зазначеним майном, окрім можливості вчинення відповідними особами необхідних дій із вказаними предметами як речовими доказами (огляд, слідчий експеримент, призначення експертиз, експертні дослідження тощо).

Враховуючи швидкість псування вилученої під час огляду місця події 12.04.2025, риби породи карась - 6 одиниць, синець - 6 одиниць, окунь - 3 одиниці, плоскирка 1 одиниця, білизна 1 одиниця, дозволити її реалізацію інженеру з охорони тваринного світу НПП Нижньосульський ОСОБА_7 , кошти від реалізації перерахувати на депозитний рахунок ГУНП в Полтавській області.

Керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання дізнавача СД ВП №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження № 0000078, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 12 квітня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України задовольнити.

Накласти арешт на свіжовиловлену рибу породи карась - 6 одиниць, синець - 6 одиниць, окунь - 3 одиниці, плоскирка 1 одиниця, білизна 1 одиниця, яку, згідно розписки, передано на тимчасове відповідальне зберігання інженеру з охорони тваринного світу НПП Нижньосульський ОСОБА_7 , шляхом заборони користування, відчуження власнику чи іншим особам, та надати дозвіл на її реалізацію.

Кошти від реалізації перерахувати на депозитний рахунок ГУНП в Полтавській області.

Накласти арешт на майно, вилучене 12.04.2025 під час огляду місця події, а саме: - гумовий човен марки «Storm» з двома дерев`яними веслами; - п`ять мисинових сіток із наступними параметрами: 1 сітка довжина 18 м, вічко 45 мм; 2 сітка довжина 12 м вічко 45 мм, 3 сітка- довжина 20 м вічко 40 мм, 4 сітка довжина 10 м вічко 60 мм, 5 сітка довжина 10 м вічко 70 мм шляхом заборони власнику та володільцю користуватися майном із залишенням його на території ВП №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області за адресою: вул. Центральна, буд. №189, м. Глобине, Кременчуцького району, Полтавської області та шляхом заборони відчуження майна власником чи іншими особами на підставі його довіреності.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1