Провадження № 1-кс/686/2826/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2025 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника потерпілого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотанням адвоката ОСОБА_4 , поданого в інтересах потерпілого ОСОБА_3 , щодо встановлення строків для слідчого, котрий здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000780 від 01.03.2024, на проведення слідчої дії,

встановив:

20.03.2025 адвокат ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області в інтересах потерпілого ОСОБА_3 із клопотанням, у якому просить встановити для слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000780 від 01.03.2024 конкретно визначені строки проведення додаткових допитів свідків, а саме 10 днів з моменту постановлення ухвали, за наслідками розгляду цього клопотання.

В обґрунтування поданого клопотання, представником потерпілого вказується, що Хмельницьким РУП ГУНП в Хмельницькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000780 01.03.2024, з кваліфікацією кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 185 КК України.

З моменту внесення відомостей до ЄРДР та по даний час у кримінальному провадженні було виконано ряд слідчих та процесуальних дій. Зокрема, допитано свідків, потерпілого, здійснено тимчасові доступи до банківських рахунків, витребувано та оглянуто відеоматеріали.

Разом з тим, ознайомившись з матеріалами кримінального провадження, представником потерпілого у кримінальному провадженні було виявлено, що наявні розбіжності в сумі викрадених коштів, про яку, з одного боку, вказує потерпілий, а з іншого - його бабуся ОСОБА_5 , яка була допитана як свідок.

Тому, адвокат ОСОБА_4 , як представник потерпілого, в порядку ст. 220 КПК України, 20 лютого 2025 року звернувся до слідчого з клопотанням про додатковий допит свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_5 з приводу суми коштів, які зберігалися в будинку останньої та належали потерпілому.

Разом з тим, станом на час подачі клопотання до суду, заявником будь-якої відповіді щодо розгляду слідчим клопотання захисника, останнім не отримано. У зв`язку із чим, представник потерпілого вважає, що указане клопотання задоволено слідчим та, відповідно, в останнього виник обов`язок у проведенні таких додаткових допитів.

У зв`язку із тим, що з моменту подання клопотання про проведення допитів минув значний проміжок часу, станом на дату звернення із указаним клопотанням до слідчого судді допити не проведені, адвокат вважає за необхідне в указаному кримінальному провадженні встановити для слідчого конкретно визначений строк проведення додаткових допитів свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , що обумовило необхідність звернення із указаним клопотанням до слідчого судді.

Представник потерпілого адвокат ОСОБА_4 , у судовому засіданні вимоги клопотання підтримав та просив їх задовольнити за викладених у самому клопотанні обставин. Надав пояснення, які є аналогічними тим, що викладені у самому клопотанні.

Слідчий у судове засідання не з`явився, про дату та час судового засідання повідомлявся належним чином. Неявка слідчого у судове засідання не є перешкодою для розгляду указаного клопотання по суті.

Заслухавши обґрунтування поданого клопотання, які надав адвокат ОСОБА_4 , а також дослідивши подане клопотання із доказами на його обґрунтування та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

В провадженні Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області знаходиться кримінальне провадження № 0000780 від 01.03.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

20.02.2025 у вказаному кримінальному провадженні представником потерпілого адвокатом ОСОБА_4 заявлено клопотання про додатковий допит в якості свідків певних осіб.

В матеріалах кримінального провадження відсутнє саме клопотання представника потерпілого, а також інформація про прийняте рішення за результатами його розгляду.

Також 10.03.2025 керівнику Окружної прокуратури міста Хмельницького представником потерпілого подано скаргу в порядку статті 308 КПК України на недотримання розумних строків під час досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що 20.03.2025 за № 55-848-24 прокурором Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_7 надано письмові вказівки органу досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000780 від 01.03.2024, в тому числі щодо проведення тих слідчих дій, які є предметом розгляду в даній судовій справі. Встановлено строк виконання указаних вказівок до 14.04.2025 із вимогою повідомлення про результати їх виконання прокурора.

У своєму клопотанні, яке подане до слідчого судді, представник потерпілого ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 , просить слідчого суддю встановити процесуальний строк 10 днів з моменту постановлення ухвали слідчому (групі слідчих) котрий здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000780 від 01.04.2024 для проведення додаткових допитів свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_5 .

Клопотання про встановлення процесуального строку подане адвокатом в порядку ст. ст. 28, 114 КПК України.

Як передбачено статтею 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є: 1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; 2) поведінка учасників кримінального провадження; 3) спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.

Кожен має право, щоб обвинувачення щодо нього в найкоротший строк або стало предметом судового розгляду, або щоб відповідне кримінальне провадження щодо нього було закрите.

Положеннями ч. 6 ст. 28 КПК України встановлено право підозрюваного, обвинуваченого, потерпілого, іншої особи, права чи інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, - на звернення до прокурора, слідчого судді або суду з клопотанням, в якому викладаються обставини, що обумовлюють необхідність здійснення кримінального провадження (або окремих процесуальних дій) у більш короткі строки, ніж ті, що передбачені цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 113 КПК України, процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Відповідно до ч. 1 ст. 114 КПК України для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження.

Будь-які строки, що встановлюються прокурором, слідчим суддею або судом, не можуть перевищувати меж граничного строку, передбаченого цим Кодексом, та мають бути такими, що дають достатньо часу для вчинення відповідних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень та не перешкоджають реалізації права на захист.

Частиною 3 статті 26 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Аналіз наведених норм закону дає підстави зробити висновок, що слідчий суддя може вжити заходів передбачених законом для забезпечення розумних строків при проведенні досудового розслідування. При цьому, забезпечення слідчим суддею розумності строків досудового розслідування здійснюється з урахуванням об`єктивних даних, які дозволяють визначити конкретні проміжки часу для вжиття тих чи інших слідчих (розшукових) дій, прийняття процесуальних рішень.

Тобто, здійснення слідчим суддею судового контролю за досудовим розслідуванням в кримінальному провадженні щодо дотримання органом досудового розслідування розумних строків для виконання процесуальної дії або для прийняття процесуального рішення може мати місце лише у випадку недотримання строків, передбачених положеннями діючого Кримінального процесуального кодексу України, або під час розгляду клопотання сторони обвинувачення про продовження строку досудового розслідування.

Згідно ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Системний аналіз ст. ст. 28, 113, 114 КПК України, в сукупності з положеннями пунктів 10, 18 частини 1 статті 3, статей 7, 9, 131, 132, 303, 306, 307 КПК України, дає підстави для висновку, що слідчий суддя може встановити процесуальний строк лише для конкретних процесуальних дій, які підозрюваний, потерпілий або інші особи, права та інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, вважають за необхідне здійснити у більш короткі строки, ніж ті, що передбачені КПК України.

При цьому, при вирішенні клопотання необхідно виходити із недопустимості порушення процесуальної самостійності слідчого, прокурора, що передбачені ч. 1 ст. 36, ч. 5 ст. 40 КПК України. Реалізуючи повноваження щодо забезпечення розумних строків, суб`єкти, зазначені у ч. 6 ст. 28 КПК України, у тому числі і слідчий суддя не можуть втручатися у законну діяльність та компетенцію один одного.

Отже, предметом розгляду клопотання, поданого у порядку ч. 6 ст. 28 КПК України можуть стати лише ті процесуальні дії, необхідність вчинення яких у певний строк прямо випливає із норм кримінального процесуального закону.

При цьому, здійснення слідчим суддею судового контролю за досудовим розслідуванням в кримінальному провадженні щодо дотримання органом досудового розслідування розумних строків для виконання процесуальної дії або для прийняття процесуального рішення може мати місце лише у випадку недотримання строків, передбачених положеннями діючого Кримінального процесуального кодексу України, або під час розгляду клопотання сторони обвинувачення про продовження строку досудового розслідування.

Наведене вище узгоджується із висновком Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду, який знайшов відображення у постанові від 16.05.2019 за № 761/ 20985/18 (провадження № 51-8007 км 18), де зазначено, що жодною з норм кримінального процесуального закону не передбачене повноваження слідчого судді про встановлення слідчому процесуального строку для закінчення досудового розслідування, а також проведення слідчих дій, дозвіл на проведення яких не надається слідчим суддею. Беззаперечно, ухвалюючи таке рішення слідчий суддя виходить за межі КПК України, адже таке рішення кримінальним процесуальним законом не передбачено.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України.

Враховуючи викладене, порушені адвокатом ОСОБА_4 вимоги у поданому до суду клопотанні про встановлення процесуального строку слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000780 від 01.03.2024, для проведення додаткових допитів свідків, а саме 10 днів з моменту постановлення ухвали, не підлягають до задоволення, оскільки виходять за межі повноважень слідчого судді.

Дискреційні повноваження слідчого судді з цього приводу розповсюджуються на визначення строків застосування запобіжних заходів, вчинення слідчих дій, дозвіл на проведення яких надається слідчим суддею, тощо. Так, наприклад, у разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них слідчий суддя зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами (ч. 10 ст. 290 КПК).

Недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування, про що зазначається адвокатом, оскаржується прокурору вищого рівня у порядку ст. 308 КПК України. Частиною 3 вказаної статті передбачено, що службові особи, винні в недотриманні розумних строків, можуть бути притягнуті до відповідальності, встановленої законом.

Представник потерпілого указаним процесуальним порядком скористався та оскаржив дії слідчого до керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького щодо недотримання розумних строків в ході досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000780 від 01.03.2024. Внаслідок чого прокурором надано відповідні письмові вказівки органу досудового розслідування із визначенням граничного терміну їх виконання до 14.04.2025, в тому числі щодо проведення слідчих дій, про встановлення конкретних строків для проведення яких клопоче представник потерпілого.

Слідчий суддя вправі припинити тільки таку бездіяльність слідчого (прокурора), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які орган досудового рорзслідування зобов`язаний вчинити у визначений Кримінальним процесуальним кодексом строк (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК). Цей перелік є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Протилежне суперечило би принципу диспозитивності, згідно з яким слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, які віднесені до його повноважень цим Кодексом (ч. 3 ст. 26 КПК). Слідчий суддя, суд не вправі перебирати на себе функції інших учасників кримінального провадження, зокрема функцію процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється прокурором.

За указаних обставин у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись статтями 7, 9, 28,114, 303, 304, 309, 372 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

У задоволенні клопотання представника потерпілого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , щодо встановлення для слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000780 від 01.03.2024, конкретно визначених строків проведення додаткових допитів свідків, а саме 10 днів з моменту постановлення ухвали за наслідками розгляду цього клопотання - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошено 03.04.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_8