УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2025 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві заяву про самовідвід слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_3 , -

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшла заява про самовідвід у справі №760/17458/24, провадження №1-кс/760/76/25, подана слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_3 , від розгляду скарги ОСОБА_4 на бездіяльність службової особи Солом`янської окружної прокуратури м.Києва, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення, вчинені суддею Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 .

З поданої заяви вбачається, що до провадження слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_3 надійшли матеріали зазначеної скарги для розгляду.

Слідчим суддею ОСОБА_3 заявлено самовідвід з мотивів, передбачених ст.75 КПК України, так як вона працює суддею Солом`янського районного суду м. Києва та є колегою судді цього ж суду ОСОБА_5 , а також те, що вирішення даної справи пов`язане з можливим настанням наслідків негативного характеру для судді цього ж суду.

Вважає, що такі обставини можуть викликати обґрунтовані сумніви у третіх осіб в об`єктивності та неупередженості слідчого судді під час розгляду даної скарги.

Учасники судового розгляду у судове засідання не з`явилися, про час та дату слухання справи повідомлялись.

Відповідно до вимог ст.81 КПК України, неявка осіб у кримінальному провадженні не перешкоджає розгляду поданої заяви про самовідвід.

Вивчивши заяву про самовідвід, приходжу до такого висновку.

Частина 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить вимоги щодо неупередженості суду. Так, ЄСПЛ розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому (рішення у справах «Piersac vs Belgium, Grieves vs UK»). Крім того, згідно принципу, який є стабільним та викладеним в Рішенні ЄСПЛ у справі «Le Comte, Van Leuven iMeyere vs Belgium», суд має бути неупередженим і безстороннім.

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, «правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться» (рішення у справі «Де Куббер проти Бельгії», від 26 жовтня 1984 року).

Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» та рішення у справі «Кастілло Альгар проти Іспанії, від 28 жовтня 1998 року).

Як зазначив Європейський суд у справі «Мироненко і Мартенко проти України», від 10 грудня 2009 року, наявність безсторонності має визначатися, для цілей ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності («Фей проти Австрії» та «Веттштайн проти Швейцарії»). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства», від 10 червня 1996 року).

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Відповідно до ч.1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Частиною 1 статті 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

З огляду на викладене вище, суддя вважає, що існують підстави, які у розумінні вимог п.4 ч.1 ст. 75 КПК України унеможливлюють розгляд скарги ОСОБА_4 на бездіяльність службової особи Солом`янської окружної прокуратури м. Києва, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення, вчинені суддею Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 , слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_3 .

Тому, заява про самовідвід є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 75, 80, 81 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Заяву слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_3 про самовідвід - задовольнити.

Відвести слідчого суддю Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_3 від розгляду скарги ОСОБА_4 на бездіяльність службової особи Солом`янської окружної прокуратури м. Києва, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, у справі №760/17458/24, провадження №1-кс/760/76/25.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1