Провадження № 1-кс/932/44/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2025 року м. Дніпро

Суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 (у режимі відеоконференції),

ОСОБА_5 (у режимі відеоконференції),

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

представника потерпілого ОСОБА_7 ,

законного представника потерпілого ОСОБА_8 ,

потерпілого ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська заяву адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_10 , про відвід судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від розгляду кримінального провадження №0001048 від 20.06.2024 за обвинуваченням ОСОБА_10 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 146 КК України та за обвинуваченням ОСОБА_6 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 2 ст. 365 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадження судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла заява адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_10 , про відвід судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від розгляду кримінального провадження №0001048 від 20.06.2024 за обвинуваченням ОСОБА_10 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 146 КК України та за обвинуваченням ОСОБА_6 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 2 ст. 365 КК України.

В обґрунтуванні своєї заяви захисник ОСОБА_5 посилається на те, що він 23.12.2024 року подав клопотання до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська про перенесення підготовчого судового засідання, яке було призначене на 23.12.2024 року на 11 год. 00 хв. за обвинуваченням ОСОБА_10 у справі № 932/12656/24 на інший день, у зв`язку із хворобою обвинуваченого та перебуванням останнього у медичному закладі. ОСОБА_5 повідомив суд, що зранку 22.12.2024 року, ОСОБА_10 госпіталізовано до ДНУ «ЦІТОЗ» де останній проходив відповідне стаціонарне лікування. Проте не взявши до уваги фактичні обставини та ігноруючи забезпечення права на захист ОСОБА_10 у цій справі, суддя ОСОБА_11 , всупереч чинним нормам КПК України та міжнародно-правових актів, прийняла рішення про проведення підготовчого судового засідання за відсутності обвинуваченого.

Разом з цим, 23.12.2024 було подано клопотання про проведення вищевказаного судового засідання в режимі відеоконференцзв`язку. Однак всупереч ст. 336 КПК України, захисника ОСОБА_5 не було підключено до вищевказаного судового засідання.

Так, фактично суддя ОСОБА_11 провела підготовче судове засідання без обвинуваченого та його захисника в порушення прямої норми ч. 2 ст. 314 КПК України.

З урахуванням викладеного, захисник ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_10 , просить суд відвести суддю ОСОБА_11 від розгляду кримінального провадження №0001048 від 20.06.2024 за обвинуваченням ОСОБА_10 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 146 КК України та за обвинуваченням ОСОБА_6 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 2 ст. 365 КК України, на підставі п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, у зв`язку із допущенням суддею ОСОБА_11 дій, яка викликають сумнів у її неупередженості до вказаного кримінального провадження.

Захисник ОСОБА_5 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_10 , у судовому засіданні просив суд задовольнити заяву про відвід судді, враховуючи викладене в письмовій заяві про відвід.

Обвинувачений ОСОБА_10 у судове засідання не з`явився, захисник ОСОБА_5 зазначив, що обвинувачений ОСОБА_10 знаходиться на засіданні у Верховній Раді України, тому не має можливості прийняти участь у судовому засіданні.

Захисник ОСОБА_4 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 , підтримав заяву про відвід судді та просив її задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав позицію свого захисника.

Прокурор у судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви про відвід судді, оскільки стороною захисту не були доведені та обґрунтовані належним чином підставі для відводу судді, передбачені п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України. Також, прокурор посилався на те, що вказана заява про відвід судді є зловживання процесуальним правом, оскільки прийняті рішення суддею ОСОБА_11 є законними та вмотивованими, а дії сторони захисту спрямовані на затягування судового процесу.

Представник потерпілого ОСОБА_7 заперечував проти задоволення заяви про відвід судді, оскільки в обвинуваченого ОСОБА_10 була технічна можливість приймати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, підстави на які посилається захисник ОСОБА_5 є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Потерпілий ОСОБА_9 підтримав позицію свого адвоката.

Законний представник потерпілого заперечувала проти задоволення заяви про відвід судді.

Суддя ОСОБА_11 своє право на участь у судовому засіданні та надання пояснень про заявлений їй відвід не використала.

Дослідивши заяву про відвід судді, вислухавши позицію учасників у справі, перевіривши матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступного висновку.

Статтею 2 КПК України визначено, що завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до частини першої статті 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Суддя виконує свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи у суді, незважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.

Згідно з частиною другою статті 80 КПК України особи, які беруть участь у кримінальному провадженні, мають право заявляти відвід судді за наявності підстав передбачених статтею 75 КПК України.

Відповідно до частини першої статті 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Положеннями частини п`ятої статті 80 КПК України розкрито поняття заяви про відвід, а саме передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.

За приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характер або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним та неупередженим судом, створеним на підставі закону (ч. 1 ст. 21 КПК України)

Так, у своїй заяві захисник ОСОБА_5 посилається на те, що суддею ОСОБА_11 23.12.2024 було проведено підготовче судове засідання за відсутності обвинуваченого ОСОБА_10 та його захисника ОСОБА_5 , ігноруючи заяву останнього про відкладення підготовчого судового засідання, у зв`язку із перебуванням обвинуваченого ОСОБА_10 на стаціонарному лікуванні, та заяву адвоката ОСОБА_5 про його участь у підготовчому судового засіданні в режимі відеоконференції, що є підставою для відводу судді у розумінні п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України.

Відтак, для вирішення питання про наявність підстав для усунення судді ОСОБА_11 від розгляду судової справи, на підставі п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, на який посилається захисник у своїй заяві про відвід, суд повинен перевірити наявність підтверджених фактів, які можуть породжувати сумніви щодо неупередженості судді, її юридичної заінтересованості та безсторонності.

Щодо оцінки діяльності судді по критеріям безсторонності, неупередженості, заінтересованості, то в даному випадку їх визначення міститься в рішеннях Європейського суду з прав людини, в яких суд зазначив, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

У рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» наголошено, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості.

Отже, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу під час об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

У справі «П`єрсак проти Бельгії» Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу.

Як вбачається з п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 «Про незалежність судової влади» судові рішення є обов`язковими до виконання і вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законодавством.

Відповідно до ч. 2 ст. 314 КПК України, підготовче судове засідання відбувається за участю обвинуваченого (крім випадків, коли здійснювалося спеціальне досудове розслідування), прокурора, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Після виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.

Так, мета підготовчого судового засідання полягає у перевірці матеріалів кримінального провадження, які були надані стороною обвинувачення, за обов`язкової участі сторін-учасників кримінального провадження задля з`ясування можливості судом перейти на стадію розгляду кримінального провадження по суті для вирішення питання щодо винуватості або невинуватості обвинуваченої особи.

З журналу судового засідання від 23 грудня 2024 року вбачається, що під час підготовчого судового засідання суддя ставила на обговорення питання з приводу продовження запобіжного захисту у виді цілодобового домашнього арешту обвинуваченому ОСОБА_6 , призначення обвинуваченому ОСОБА_6 безоплатного захисника на окрему процесуальну дію, а також розглядала заяви обвинуваченого ОСОБА_6 про відвід секретаря судового засідання та прокурора від участі у кримінальному провадженні.

Більш того, суддя ОСОБА_11 , відповідно до журналу судового засідання, прийняла рішення щодо неможливості розгляду клопотання про продовження строку запобіжного заходу щодо обвинуваченого ОСОБА_10 , у зв`язку із неявкою останнього у судове засідання, неявкою його захисника у судове засідання, а також невиконання приводу який був доручений до виконання працівникам Головного оперативного управління Державного бюро розслідувань ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 20 грудня 2024 року.

Отже, під час підготовчого судового засідання 23 грудня 2024 року суддею ОСОБА_11 не вирішувалися питання, які потребують обов`язкової безпосередньої участі обвинуваченого ОСОБА_10 та його захисника ОСОБА_5 , який з 22 грудня 2024 року почав захищати інтереси обвинуваченого ОСОБА_10 , у судовому засіданні, оскільки юридичні наслідки прийнятих 23 грудня 2024 року суддею ОСОБА_11 рішень не порушують прав сторони захисту та обвинуваченого ОСОБА_10 , передбачені діючим законодавством України та не несуть за собою порушення процесуального порядку розгляду обвинувального акта та проведення підготовчого судового засідання, передбаченого ч. 2 ст. 314 КПК України.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що підстави для відводу судді ОСОБА_11 фактично ґрунтуються на не згоді захисника ОСОБА_12 із прийнятими процесуальними рішеннями судді, які не стосувались обвинуваченого ОСОБА_10 , його прав та інтересів.

Статтею 75 Кримінально-процесуального кодексу України визначений чіткий вичерпний перелік підстав для відводу судді від розгляду справи, на які повинні посилатися сторони кримінального провадження в обґрунтуванні відповідної заяви про відвід судді.

Так, судом не було встановлено, а стороною захисту не було доведено, в діях судді ОСОБА_11 упередженого, необ`єктивного ставлення, спроб порушення навмисно чи випадково прав та інтересів обвинуваченого ОСОБА_10 та його захисника, та, як наслідок, підстав для відводу судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_11 .

За таких обставин, керуючись нормами кримінально-процесуального законодавства, суд дійшов висновку про неможливість задоволення заяви захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_10 , про відвід судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_11 .

Керуючись ст. 75, 80, 81, 369-372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_10 , про відвід судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від розгляду кримінального провадження №0001048 від 20.06.2024 за обвинуваченням ОСОБА_10 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 146 КК України та за обвинуваченням ОСОБА_6 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 2 ст. 365 КК України відмовити.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та проголошено 14 січня 2025 року о 08 год. 45 хв.

Суддя ОСОБА_1