УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" лютого 2025 р. Справа № 597/157/25

м. Заліщики

слідчий суддя Заліщицького районного суду Тернопільської області ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

представника ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції),

слідчого ОСОБА_4

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання представника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна, посилаючись на те, що на досудовому розслідуванні в СВ ВП №4 Чортківського РУП ГУНП в Тернопільській області знаходиться кримінальне провадження №0000462, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 липня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 Кримінального кодексу України. В рамках даного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Чортківського районного суду Тернопільської області від 18.07.2023 у справі №608/1696/23 постановлено накласти арешт на предмети, які були виявлені та вилучені 15.07.2023 року при проведенні огляду місця події, зокрема, на бензопилу марки «STIHL-180», рожевого з білим кольору, фактичним власником якої є ОСОБА_5 .

Звертає увагу що з моменту вилучення бензопили марки «STIHL-180», рожевого з білим кольору та на даний час, ОСОБА_5 не є підозрюваним, обвинуваченим чи свідком у кримінальному провадженні №0000462 від 16.07.2023 року, в рамках якого прийнято рішення про арешт майна.

Вважає, що слідим не доведено, що на даний час наявна будь-яка потреба у вилученні та обмеженні права користування та володіння ОСОБА_5 бензопилою; призначені чи тривають будь-які експертизи з бензопилою, власником якої є ОСОБА_5 ; існують будь-які ризики у перешкоджанні провадженню досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, в разі якщо ОСОБА_5 буде користуватись власною бензопилою. Тому потреби в арешті майна немає, що є підставою для його скасування. Арешт бензопили негативно впливає на права ОСОБА_5 , який тривалий час позбавлений права розпоряджатись своїм майном, що фактично обмежує його право власності.

Просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Чортківського районного суду Тернопільської області від 18 липня 2023 року у справі №608/1696/23 на бензопилу марки «STIHL-180», рожевого з білим кольору, фактичним власником якої є ОСОБА_5 .

В судовому засіданні представник ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_3 підтримав клопотання про скасування арешту майна та просив таке задоволити.

Слідчий ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання представника ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_3 , оскільки потреба в арешті майна на сьогоднішній день існує, триває слідство в кримінальному провадженні.

Розглянувши клопотання, врахувавши думку сторін кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що в задоволенні клопотання про скасування арешту майна слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

В клопотанні про арешт майна прокурором було зазначено, що метою застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження є збереження речових доказів, що передбачено п.1 ч.2 ст.170 КПК України, оскільки, іншим чином неможливо отримати доступ до вказаного майна для проведення усіх необхідних експертиз, інших слідчих дій, а також з метою недопущення спотворення речового доказу або його відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до п.п. 1, 2 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

В статті 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Слідчий суддя зазначає, що оскільки, на даний час досудове розслідування в рамках кримінального провадження №0000462 від 16.07.2023 триває, слідчий заперечує проти скасування арешту, так як кінцеве рішення ще не прийняте, майно, про скасування арешту з якого просить заявник, визнано речовим доказом в рамках кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, зазначеним в ст. 98 КПК України, а тому у випадку скасування арешту майна, існує ризик можливої зміни або знищення майна в цілях подальшого ймовірного уникнення передбаченої законом відповідальності за ймовірно вчинені дії, у випадку підтвердження їх факту у встановленому законом порядку.

Крім цього, слідчий суддя враховує, що до клопотання про скасування арешту майна не долучені докази, які б підтверджували те, що в подальшій дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна відпала потреба.

При цьому слідчий суддя вважає безпідставними доводи представника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_3 про те, що у зв`язку з спірним арештом, власник майна тривалий час позбавлений права розпоряджатись своїм майно, що обмежує його право власності.

Так, ухвала слідчого судді Чортківського районного суду Тернопільської області від 18.07.2023 у справі №608/1696/23 про накладення арешту на предмети, які були виявлені та вилучені 15.07.2023 року при проведенні огляду місця події, зокрема, на бензопилу марки «STIHL-180», рожевого з білим кольору, фактичним власником якої є ОСОБА_5 набрала законної сили, є законною, правомірною та не була оскаржена у встановленому законом порядку.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, постановою слідчого СВ ВП №4 (м. Заліщики) Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області від 05.02.2024 року у кримінальному провадженні №0000462 від 16.07.2023 призначено експертизу з питань землеустрою, проведення якої доручено експертам Тернопільського відділення КНДІСЕ.

11.12.2024 року складено висновок експерта № 118/24-22 за результатами проведення земельно-технічної експертизи.

Крім того, 08.01.2025 року начальник Заліщицького відділу Бучацької окружної прокуратури ОСОБА_6 склав письмову вказівку, в порядку п.4 ч.2 ст. 36 КПК України, про проведення слідчих дій по кримінальному провадженні №0000462 від 16.07.2023, в якій визначив необхідні для проведення слідчі та процесуальні дії з метою забезпечення ефективного досудового розслідування.

Враховуючи дату вказівки прокурора в порядку п.4 ч.2 ст. 36 КПК України (08.01.2025) та дату звернення ОСОБА_5 з клопотання про скасування арешту майна (30.01.2025), слідчий суддя критично оцінює доводи заявника про проведення всіх необхідних слідчих дій з даним майном.

Втручання держави в право володіння майном є цілком виправданим, законним і обґрунтованим, оскільки, таке втручання здійснено на підставі чинного кримінального процесуального закону, який є доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у питаннях застосування та наслідків дії його норм, сумісних з принципами Конвенції, а також здійснено з метою задоволення «суспільного інтересу» і за наявності об`єктивної необхідності в цьому у формі публічного, загального інтересу, який включає інтерес держави та громади, втручання було здійснено з дотриманням принципу «пропорційності», тобто «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання.

Отже, враховуючи те, що досудове розслідування триває, майно відповідає критеріям речових доказів, слідчий заперечує проти скасування арешту, заявником не долучено докази, які б підтверджували те, що в подальшій дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна відпала потреба, слідчий суддя приходить до переконання, що правових підстав для скасування арешту майна немає, а тому подане клопотання задоволенню не підлягає. При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що заявник не позбавлений процесуальної можливості повторно ініціювати питання скасування арешту майна, попередньо долучивши відповідні матеріали, якими правова позиція заявника буде підтверджуватися.

Керуючись ст. ст. 174, 175, 369, 371, 372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали слідчого судді складено 06.02.2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_7