Справа № 355/530/25
Провадження № 1-кс/355/150/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2025 року селище Баришівка

Слідчий суддя Баришівського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання т.в.о. дізнавача сектору дізнання ВП №1 Броварського РУП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 за матеріалами кримінального провадження №0000051, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14 березня 2025 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.358 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

18 березня 2025 до Баришівського районного суду Київської області надійшло клопотання дізнавача сектору дізнання відділу поліції № 1 Броварського РУП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в межах кримінального провадження № 0000051 від 14 березня 2025 року.

В обгрунтування поданого клопотання вказано, що 14 березня 2025 року близько 13 години 00 хвилин працівниками поліції за адресою: Київська область, Броварський район, с-ще Баришівка, вул. Софіївська 34, поруч з буд. № 100, під час перевірки посвідчення водія на ім`я ОСОБА_4 . ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_1 від 04 липня 2023 року, видане ТСЦ 0541, у гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 було виявлено ознаки підробки, а саме вищевказане посвідчення водія відсутнє в базі даних щодо видачі даного посвідчення. (ЄО 1450).

В подальшому громадянин ОСОБА_4 . ІНФОРМАЦІЯ_3 пояснив, що замовляв посвідчення водія на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_1 від 04 липня 2023 року, видане ТСЦ 0541, в мережі інтернет та забирав його на «Нова пошта», заплативши за вищевказане посвідчення водія 12 (дванадцять) тисяч гривень.

14 березня 2025 року відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000051 від 14 березня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

В подальшому, з метою документування правопорушення та збирання доказів, які у подальшому матимуть значення у розслідуванні кримінального провадження т.в.о. начальника сектору дізнання відділу поліції' № 1 Броварського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Київській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 , 14 березня 2025 року, проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого у водія гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено та вилучено посвідчення водія на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_1 від 04 липня 2023 року, видане ТСЦ 0541, яке поміщене до спец.пакету ІCR0079078.

Постановою т.в.о. начальника дізнання ВП №1 Броварського РУГІГУНП в Київській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 від 14 березня 2025 вилучене під час огляду місця події посвідчення водія на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_1 від 04 липня 2023 року, видане ТСЦ 0541, яке поміщене до спец.пакету ICR0079078, визнане речовим доказом, оскільки в порядку статті 98 КПК України було безпосередніми знаряддями вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України

За даних обставин виникає необхідність у накладенні арешту на вищевказане майно, яке належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для подальшого досудового розслідування, а саме в необхідності проведенні судової технічної експертизи документів.

Від дізнавача сектору дізнання ВП № 1 Броварського РУП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 надійшло клопотання про розгляд поданого клопотання без його участі, просив його задоволити, арешт накласти шляхом позбавлення права відчудження, розпорядження та користуванням вказаним майном.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Таким чином, враховуючи норми ст. 172 КПК України, слідчим суддею визнано за можливе провести судовий розгляд клопотання без участі слідчого та володільця майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх учасників, які беруть участь у судовому провадженні.

Слідчий суддя дослідивши клопотання та додані на його обґрунтування матеріали, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подане не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуте особі, у якої воно було вилучене.

Як вбачається із матеріалів клопотання, 14 березня 2025 року під час перевірки працівниками поліції посвідчення водія на ім`я ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 серії НОМЕР_1 від 04 липня 2023 року було виявлено ознаки підроблення.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Як встановлено під час дослідження матеріалів клопотання, тимчасово вилучене майно у встановленому законом порядку постановою дізнавача сектору дізнання ВП№ 1 Броварського РУП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 від 14 березня 2025 року визнане речовими доказами в рамках вказаного кримінального провадження та відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України.

Статтею 100 КПК визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, а ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України встановлює, що слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

З огляду на положення даних статей, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Також слідчий суддя вважає, що арешт майна з підстав передбачених ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Таким чином, встановивши належні правові підстави, передбачені ст. 170 КПК України, перевіривши співрозмірність втручання у права особи з потребами кримінального провадження, слідчий суддя приходить до переконання про задоволення клопотання про накладення арешту на майно.

Керуючись ст. ст. 170, 171,175 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання т.в.о. дізнавача сектору дізнання ВП №1 Броварського РУП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 за матеріалами кримінального провадження №0000051, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14 березня 2025 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.358 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на вилучене 14 березня 2025 року під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , майно з позбавленням права відчуження, розпоряджання та користування, а саме: посвідчення водія на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_1 від 04 липня 2023 року видане ТСЦ 0541, яке поміщено до спец.пакету ICR0079078, яке перебувало у власності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Дозволити прокурору, дізнавачу використовувати дане майно під час проведення слідчих дій та в ході проведення експертиз.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя Баришівського районного суду ОСОБА_1