Справа № 359/2960/25
№1-кс/359/616/2025
У Х В А Л А

Іменем України

27 березня 2025 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі заявника ОСОБА_3 , розглянувши у приміщенні Бориспільського міськрайонного суду Київської області з повною технічною фіксацією скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою про кримінальне правопорушення від 13.03.2025 (вх..№Д-4037), -

ВСТАНОВИВ:

17.03.2025 ОСОБА_3 звернувся до Бориспільського міськрайонного суду Київської області зі скаргою на бездіяльність Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області щодо невнесення відомостей Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою про кримінальне правопорушення від 13.03.2025 (вх..№Д-4037). Обґрунтовуючи подану заяву, ОСОБА_3 зазначив, що 13.03.2025 він звернувся до Бориспільського районного управління поліції ГУ НП в Київській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення та про внесення відомостей до ЄРДР щодо можливого вчинення кримінального правопорушення за ст.ст.364, 365, 366 та ч.1 ст.367 КК України особами, які підписали Акт оцінки потреб сім`ї та Акт обстеження умов проживання ОСОБА_4 від 21.08.2024.

Під час розгляду скарги заявник ОСОБА_3 скаргу підтримав, пояснив, що працівниками Служби у справах дітей Бориспільської міської ради, якими були складені Акт оцінки потреб сім`ї та Акт обстеження умов проживання гр. ОСОБА_4 від 21.08.2024 були, внесені завідома неправдиві відомості щодо ОСОБА_4 , про що він зазначив у своїй заяві, а його інтересам заподіяна значна шкода.

Представник Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області на розгляд скарги не з`явився. На вимогу слідчого судді надали матеріали перевірки за скаргою ОСОБА_5 , зазначивши, що вказана скарга знаходиться на розгляді в секторі ювенальної превенції відділу превенції Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області. Відповідно до ЗУ «Про звернення громадян» матеріали перебувають на розгляді, рішення не прийнято.

Дослідивши подану скаргу, додані та витребувані документи, заслухавши пояснення заявника ОСОБА_3 , слідчий суддя дійшла висновку, що скарга задоволенню не підлягає за наступних підстав.

Встановлено, що 13.03.2025 ОСОБА_3 звернувся до Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області із заявою про кримінальне правопорушення (а.с.3-4).

За змістом поданої заяви ОСОБА_3 зазначив, що 22.05.2024 ССДС Голосіївської РДА у м. Києві був направлений лист до ССДС Бориспільської міської ради щодо надання акту обстеження умов проживання ОСОБА_4 за адресою АДРЕСА_1 та оцінки потреб з метою спроможності виконувати батьківські обов`язки щодо дитини ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , та 21.08.2024 начальником відділу соціально-правової роботи ОСОБА_7 , фахівцем із соціальної роботи центру підтримки дітей та сімей ОСОБА_8 та в.о. начальника служби у справах дітей та сім`ї Бориспільської міської ради ОСОБА_9 були підписані та затверджені такі документи: Акт оцінки потреб сім`ї ОСОБА_4 від 21.08.2024; Акт обстеження умов проживання ОСОБА_4 №168 від 21.08.2024. При цьому зазначив, що ці документи містять ознаки фальсифікації та службового підроблення, оскільки ОСОБА_4 вже декілька років живе у Польщі, а тому інформація, що, що вона зареєстрована за місцем проживання, належно доглядає за житловим приміщенням, де проживає, у неї наявні усі навички самообслуговування, відсутні шкідливі звички, не відповідають дійсності. Також вказав, що не відповідають дійсності відомості про те, що ОСОБА_4 фактично доглядає за дитиною, щодня спілкується з дитиною, хвалить дитину, відводить дитину до садика/школи, допомагає виконувати домашні завдання, контролює їх виконання, виконує батьківські обов`язки, оскільки дитина ОСОБА_6 фізично не був за адресою за якою виконувалось дослідження, та з часу, коли йому виповнилося близько 4 місяців, він близько 7 років проживає за адресою АДРЕСА_2 однією сім`єю з батьком ОСОБА_3 та іншими особами. ОСОБА_4 ніколи не водила ОСОБА_6 у садок та до школи і до лікаря. Також вказує на те, що 12.10.2023 ОСОБА_10 та група осіб з її сім`ї здійснили викрадення дитини ОСОБА_6 проти його бажання з визначеного місця проживання з метою вивезення в Польшу для оформлення допомоги на дитину та утримували його проти його бажання 3 дні, чим завдали значну фізичну та психологічну шкоду, у зв`язку з чим триває кримінальне провадження №0003260 від 13.10.2023. Дитину було повернуто додому Голосіївським УП ГУНП у м. Києві через 3 дні після викрадення. Вказує, що зазначені ним акти є у списку документів, на підставі яких комітет з захисту прав дитини Голосіївської РДА приймає рішення щодо визначення місця проживання дитини ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 . На заявника здійснюється психологічний тиск, його репутації була нанесена значна шкода, на подолання наслідків злочинних дій з боку фахівців, які проводили дослідження, він витратив значний час та кошти.

На думку заявника зазначені ним дії підпадають під ознаки кримінального правопорушення, які передбачені статтями: 364 ( Зловживання владою або службовим становищем ), 365 ( Перевищення влади або службових повноважень), 366 ( Службове підроблення), 367 ( Службова недбалість) Кримінального Кодексу України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

За змістом ч. 4 цієї статті слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Водночас, згідно з вимогами п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела;

Згідно з ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Кримінальним кодексом України.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

У своїй постанові від 16.05.2019 Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження - це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин....».

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

Так, відповідно до диспозиції ч.1 ст.364 КК України (Зловживання владою або службовим становищем) передбачена кримінальна відповідальність за зловживання владою або службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб.

Відповідно до диспозиції ч.1 ст.365 КК України (Перевищення влади або службових повноважень працівником правоохоронного органу) передбачена кримінальна відповідальність за п еревищення влади або службових повноважень, тобто умисне вчинення працівником правоохоронного органу дій, які явно виходять за межі наданих йому прав чи повноважень, якщо вони завдали істотної шкоди охоронюваним законом правам, інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам, інтересам юридичних осіб.

Відповідно до диспозиції ч.1 ст.366 КК України (Службове підроблення) передбачена кримінальна відповідальність за с кладання, видачу службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, інше підроблення офіційних документів.

Відповідно до диспозиції ч.1 ст.367 КК України (Службова недбалість) передбачена кримінальна відповідальність за невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб.

Слід також зазначити, що відповідно до примітки 1 до ст. 364 КК України службовими особами у статтях 364, 368, 368-5, 369 цього Кодексу є особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також обіймають постійно чи тимчасово в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на державних чи комунальних підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною особою підприємства, установи, організації, судом або законом. Крім того відповідно до примітки 3 до ст.364 КК України і стотною шкодою у статтях 364, 364-1, 365, 365-2, 367 вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Разом із з цим заява про вчинення кримінального правопорушення, з якою звернувся ОСОБА_3 , не містить будь-яких відомостей, які б свідчили про вчинення службовими особами Служби у справах дітей Бориспільської міської ради ознак кримінального правопорушення.

Як визнано заявником, між ним та ОСОБА_4 існує цивільно-правовий спір щодо визначення місця проживання малолітнього сина, а тому надані Акти можуть бути предметом дослідження і відповідної оцінки в межах розгляду цивільної справи.

Так, заявником не заперечується, що у ОСОБА_4 є постійне зареєстроване місце проживання за вказаною в Актах працівниками ССД Бориспільської міської ради адресою, а також ще четверо дітей від інших батьків. Всупереч твердженням заявника в зазначених ним Акті оцінки потреб сім`ї ОСОБА_4 від 21.08.2024 та в Акті обстеження умов проживання ОСОБА_4 від 21.08.2024 зазначено про те, що ОСОБА_4 працює у приватному дитячому садку у Польському місті Сопот, а за місцем реєстрації тимчасово не проживає. Наведена в Актах інформація стосується ОСОБА_4 та її сім`ї, а не її відносин з малолітнім сином ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який згідно з наданими заявником документами проживає з батьком. Крім того, додатково надані заявником документи, що ОСОБА_4 приїздить в Україну, зокрема брала участь у психологічних консультація у Голосіївському районному в місті Києві центрі соціальних послуг.

Крім того, складені працівниками ССД Акти не є офіційними документами, які можуть бути предметом кримінального правопорушення, оскільки не створюють юридичних наслідків (не наділяють правами та не звільняють від обов`язків).

Також слід зазначити, що для того, щоб ті чи інші дії могли бути кваліфіковані за вказаними заявником ст.ст.364, 365, 367 КК України необхідно наявність істотної шкоди, проте подана заява не містить таких відомостей, а твердження заявника, що на нього здійснюється психологічний тиск, та що його репутації була нанесена значна шкода, а також що на подолання наслідків злочинних дій з боку фахівців, які проводили дослідження, він витратив значний час та кошти, є очевидно безпідставними.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя дійшла висновку, що сам лише факт звернення ОСОБА_3 із заявою про кримінальне правопорушення не є підставою для внесення відомостей до ЄРДР, оскільки зазначене повідомлення не мітить таких відомостей, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, натомість використовуються заявником для створення юридичних приводів в межах цивільно-правового спору, що виник між ним та матір`ю його дитини, ОСОБА_4 , що очевидно не відповідає завданням кримінального провадження, визначеним ст.2 КПК України.

Оскільки заява, з якою заявник звернувся до Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області не містить фактів, які б свідчили, що мало місце вчинення кримінального правопорушення, в розумінні ст.214 КК України така заява не може вважатися повідомленням про вчинення кримінального правопорушення.

За таких обставин, приходжу до висновку, що підстави для задоволення скарги відсутні.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.2, 214, 303, 304, 306-307, 309,376 Кримінального процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою про кримінальне правопорушення від 13.03.2025, - відмовити.

Повний текст ухвали буде виготовлений та проголошений 31.03.2025 о 09.30 год.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_11