Справа № 629/2726/23
Провадження № 1-кс/629/363/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2025 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області Харабадзе К.Ш., за участю секретаря Петренко Ю.С., заявника ОСОБА_1 , прокурора Петренка Ю.І., розглянувши в залі судових засідань в приміщенні суду скаргу ОСОБА_1 по кримінальному провадженню № 0000394 від 01.05.2023,

у с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду зі скаргою по кримінальному провадженню №0000394 від 01.05.2023, в якій ставить питання про проведення за рахунок державного бюджету повторної, додаткової, комісійної судово-почеркознавчої експертизи щодо виконання не ним, а іншою особою підписів в документах: заяві про проведення технічної інвентаризації квартири за адресою: АДРЕСА_1 від 26.10.2021; договорі про проведення технічної інвентаризації квартири за адресою: АДРЕСА_1 № 310 від 13.10.2021; договорі купівлі-продажу квартири за адресою: АДРЕСА_1 від 28.10.2021; додатку № 1 до договору про проведення технічної інвентаризації квартири за адресою: АДРЕСА_1 № 310 від 13.10.2021 про видачу технічного паспорту; заяві № 3075 від 28.10.2021 про видачу витягу про зареєстрованих осіб в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , проведення судово-почеркознавчої експертизи щодо виконання ОСОБА_2 записів та підписів в документах для виготовлення та отримання технічного паспорту та витягу ЄДЕССБ на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримав скаргу, просив її задовольнити, зазначив, що не згоден з висновком судово-почеркознавчої експертизи, яка була проведена в кримінальному провадженні, оскільки експерту не було надано зразків його підпису, які передували подіям, також надав пояснення тотожні, викладеним в його скарзі.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення скарги заперечував, зазначив, що у кримінальному провадженні проведено судово-почеркознавча експертиза договору купівлі-продажу квартири за адресою: АДРЕСА_1 від 28.10.2021, відповідно до висновку якої, підпис у договорі від імені ОСОБА_1 виконано ОСОБА_1 . Щодо клопотання в частині про проведення судово-почеркознавчої експертизи щодо виконання ОСОБА_2 підписів, прокурор зазначив, що не є можливим відібрання зразків у ОСОБА_2 , у звязку з тим, що дана особа перебуває на тимчасово окупованій території.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя доходить до наступного.

Відповідно до ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування визначено Главою 26 КПК України.

Статтею 303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового провадження.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК предметом оскарження є рішення слідчого, дізнавача прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.

Існування такого предмета оскарження зумовлене задекларованою та імплементованою в КПК України засадою змагальності сторін у кримінальному провадженні, оскільки одне із законодавчих положень, завдяки якому реалізується зазначена засада, передбачене у ч. 2 ст. 22 КПК України, якою встановлено, що сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Також реалізація відповідної засади забезпечується положеннями ст. 220 КПК України, якою встановлено, що клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк небільше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Таким чином, наведені законодавчі положення передбачають, з одного боку, право учасників кримінального провадження ініціювати здійснення процесуальних, у тому числі слідчих та негласних слідчих (розшукових) дій, а з іншого регламентують недопустимість необґрунтованої та невмотивованої відмови у проведенні відповідних дій органами досудового розслідування.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Доказами в кримінальному провадженні, згідно ч. 1 ст. 84 КПК України, є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Згідно ч. 2 ст. 84 КПК України процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Так, як вбачається з матеріалів кримінального провадження № 0000394, 11.09.2023 слідчим СВ Лозівського РВП ГУНП України в Харківській області було призначено судово-почеркознавчу експертизу, до проведення якої залучено експертів Харківського НДЕКЦ МВС України.

Згідно висновку експерта від 14.09.2023 підписи від імені Субоцького Петра Михаи?ловича в графі «Продавець» в договорі купівлі-продажу квартири від 28.10.2021, укладеному між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , посвідчении? ОСОБА_4 , зареєстровании? в реєстрі за № 132; в графі «Підпис» в заяві ОСОБА_1 , від 28.10.2021 про відсутність права користування малолітніх та неповнолітніх дітеи?, недієздатних чи обмежено дієздатних осіб, які б обмежували право на відчуження квартири, розташованоі? за адресою: АДРЕСА_1 ; в графі «Підпис замовника» в договорі про надання послуг від 13.10.2021 № 310; в графах «підпис замовника», «Від замовника» в додатку № 1 до договору про надання послуг № 310 від 13.10.2021 - акт № l прии?ому-передачі наданих послуг від 05.11.2021; в графі «Підпис» в заяві про проведення технічноі? інвентаризаціі? нерухомого маи?на та виготовлення технічного паспорту від 26.10.2021 - виконані ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

07.02.2025 ОСОБА_1 звернувся до Лозівської окружної прокуратури з заявою, в якій ставить питання про проведення комісійної судово-почеркознавчої експертизи.

Постановою прокурора Лозівської окружної прокуратури Харківської області Петренка Ю.І. від 10.02.2025 у задоволенні клопотання ОСОБА_1 від 07.02.2025 було відмовлено.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Згідно ч. 1 ст. 243 КПК України експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження.

Таким чином, законодавець наділяє слідчого правом, а не обов`язком, на залучення експерта для проведення експертизи.

Згідно із п. 1.2.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 №53/5зі змінами та доповненнями, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» №8 від 30.05.1997 повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб. В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта.

Комісійна експертиза призначається у випадках, коли є потреба провести дослідження за участю декількох експертів - фахівців у одній галузі знань.

Комплексна експертиза призначається у випадках, коли необхідно провести дослідження за участю декількох експертів, які є фахівцями у різних галузях знань.

Додаткова експертиза призначається у випадках, коли необхідно вирішити додаткові питання по досліджуваному первинною експертизою об`єктові, або дослідити додаткові матеріали.

ОСОБА_1 не згоден з висновком судово-почеркознавчої експертизи, яка була проведена в кримінальному провадженні. Разом з тим, в заяві ОСОБА_1 не наведено належних доказів та належних обґрунтувань, які можуть слугувати підставою для призначення у кримінальному провадженні повторної, додаткової, комісійної або комплексної судово-почеркознавчої експертизи.

Щодо проведення судово-почеркознавчої експертизи інших документів, про які зазначає ОСОБА_1 , то слідчий суддя звертає увагу на те, що для проведення судової експертизи повинні бути певні передбачені законом підстави, експертиза проводиться не до будь-яких документів, які забажає заявник. Судова експертиза це процесуальна дія, яка полягає в дослідженні експертом, за завданням слідчого або судді, речових доказів та інших матеріалів з метою встановлення фактичних даних та обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.

За таких обставин, слідчий суддя вважає безпідставним призначення повторної експертизи, оскільки заявлене клопотання не містить переконливих доводів неповноти, неясності чи необґрунтованості експертизи, питання викладені в ньому вже були поставлені перед експертами і їх висновки містять відповіді на них, а тому слідчий суддя доходить висновку про відмову в задоволенні скарги

Керуючись ст. 303, 304, 306, 372 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

В задоволенні скарги ОСОБА_1 по кримінальному провадженню №0000394 від 01.05.2023 відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання її копії.

Повний текст ухвали проголошено 26.02.2025 о 08 годині 30 хвилин

Слідчий суддя Карина ХАРАБАДЗЕ