Справа № 133/2328/21
Провадження №11-кп/801/180/2025
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 січня 2025 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі:

головуючого судді : ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

зі секретарем судового засідання: ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Вінниці кримінальне провадження за апеляційною скаргою прокурора Хмільницької окружної прокуратури ОСОБА_6 на ухвалу Калинівського районного суду Вінницької області від 28.11.2024 року, якою звільнено ОСОБА_7 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України, на підставі ст. 49 КК України у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності та на підставі п.1 ч.1 ст. 284 КПК України кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000226 від 08.07.2021 року закрито,

за участю сторін кримінального провадження

прокурора : ОСОБА_8

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Хмільницької окружної прокуратури ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, просив ухвалу Калинівського районного суду Вінницької області від 28.11.2024 року, якою звільнено ОСОБА_7 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України, на підставі ст. 49 КК України в зв`язку з закінченням строків давності притягнення до відповідальності та на підставі п.1 ч.2 ст. 284 КПК України провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України, відомості про яке внесені в ЄРДР за № 0000226 від 08.07.2021 року закрито, скасувати внаслідок неправильного застосування закону України про кримінальну відповідальність та незастосування судом закону, який підлягає застосуванню.

Постановити нову ухвалу, закрити кримінальне провадження № 0000226 від 08.07.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України, у зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалась кримінальна протиправність діяння, на підставі

п.4-1 ч.1 ст. 284 КПК України.

Копії матеріалів про викрадення ОСОБА_7 мобільного телефону, який належить ОСОБА_9 направити начальнику відділення поліції №2 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області для забезпечення складання уповноваженою особою протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 51 КУпАП.

Ухвалою Калинівського районного суду Вінницької області від 28.11.2024 року клопотання обвинуваченої ОСОБА_7 та її захисника ОСОБА_10 задоволено.

Звільнено ОСОБА_7 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України на підставі ст. 49 КК України в зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності.

На підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, відомості про яке внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000226 від 08.07.2021 року закрито.

Скасовано арешт з майна, накладений згідно ухвали слідчого судді Козятинського міськрайонного суду Вінницької області № 133/2145/21 від 13.07.2021 року.

Вирішено долю речових доказів.

Згідно ухвали суду відповідно до обвинувального акту ОСОБА_7 обвинувачується в тому, що 08 липня 2021 року о 09:24 годині вона, перебуваючи в приміщенні приватного нотаріуса, яке знаходиться по вул. Незалежності, 15, м. Козятин Хмільницького району Вінницької області, побачила на одному із стільців мобільний телефон марки «SAMSUNG DUOS» білого кольору, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , вартістю, згідно експертизи, 706,67 грн. (сімсот шість гривень 67 копійок), належний ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканцю АДРЕСА_1 , який залишив його на одному із стільців без нагляду. В той час у ОСОБА_7 , виник умисел на заволодіння мобільним телефоном, належним ОСОБА_9 .

Реалізуючи свій умисел спрямований на незаконне заволодіння чужим майном, діючи умисно, таємно, з корисливих мотивів, впевнившись, що за її діями ніхто не спостерігає, ОСОБА_7 незаконно заволоділа мобільним телефоном, який належить ОСОБА_9 .

Після цього, ОСОБА_7 викраденим мобільним телефоном розпорядилася на власний розсуд, чим заподіяла потерпілому ОСОБА_9 матеріальної шкоди на загальну суму 706,67 грн. (сімсот шість гривень 67 копійок).

Вимоги апеляційної скарги прокурора мотивовано тим, що ухвала Калинівського районного суду Вінницької області від 28.11.2024 стосовно ОСОБА_7 підлягає скасуванню внаслідок неправильного застосування закону України про кримінальну відповідальність та незастосування судом закону, який підлягає застосуванню, на підставі

ч. 1 ст. 409, ч. 1 ст. 413 КПК України.

Суд першої інстанції приймаючи рішення про закриття кримінального провадження, на підставі ст. 49 КК України в зв`язку із закінченням строків давності притягнення до відповідальності, не взяв до уваги той факт, що дане кримінальне правопорушення підпадає під декриміналізацію.

18.07.2024 року Верховною Радою прийнято Закон України від 18.07.2024 № 3886-ІХ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», який набув чинності 09.08.2024 року.

Відповідно до положень Закону України від 18.07.2024 № 3886-ІХ посилено відповідальність за дрібне викрадення чужого майна, встановлено, що дії щодо викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства чи привласнення чи розтрати у розмірі до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян є дрібною крадіжкою, за яку настає відповідальність за ст. 51 КУпАП.

Підпунктом 169.1.1 статті 169 Податкового кодексу визначено, що податкова соціальна пільга (неподатковувий мінімум доходу громадян) дорівнює 50% розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

Відповідно до ст. 7 Закону України від 15.12.2020 № 1082-ІХ «Про Державний бюджет України на 2021 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи на 01.01.2021 рік становив 2270 гривень, тобто один неоподатковуваний мінімум доходів громадян становив 1135 гривень на 2021 рік, а два неоподатковуваних мінімуми (ч.2 ст. 51 КУпАП) становили 2270 гривень.

Тобто, з 09.08.2024 сума викраденого майна, яка не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, є дрібною крадіжкою та особа повинна нести відповідальність за відповідною частиною ст. 51 КУпАП.

Розмір збитків, завданих умисними діями ОСОБА_7 є меншим, ніж два неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Тобто після набуття чинності Законом України від 18.07.2024 №3886-ІХ вчинене обвинуваченою діяння не є кримінально караним.

За таких обставин, кримінальне провадження № 0000226 від 08.07.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України, підлягає закриттю у зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалась кримінальна протиправність діяння, на підставі п.4-1 ч.1 ст. 284 КПК України.

Від захисника ОСОБА_10 надійшла заява, в якій вона просила розгляд апеляційної скарги прокурора провести без участі захисника та обвинуваченої ОСОБА_7 .

Заслухавши доповідача, думку прокурора ОСОБА_8 , який підтримав апеляційну скаргу прокурора, оскільки наявні підстави для закриття провадження на підставі п. 4-1 ч.1 ст. 284 КПК України, перевіривши матеріали кримінального провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги прокурора, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційну скаргу прокурора слід задоволити, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ст.404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Згідно зі ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Перевіривши доводи апеляційної скарги прокурора суд апеляційної інстанції вважає їх обгрунтованими.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 409 КПК України підставою для скасування судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність.

Згідно ст. 413 КПК України неправильним застосуванням закону України про кримінальну відповідальність, що тягне за собою скасування судового рішення, є незастосування судом закону, який підлягає застосуванню.

Суд першої інстанції, приймаючи рішення про закриття кримінального провадження № 0000226 від 08.07.2021 року відносно ОСОБА_7 за ч. 1 ст. 185 КК України на підставі ст. 49 КК України, не прийняв до уваги той факт, що дане кримінальне правопорушення підпадає під декриміналізацію.

18.07.2024 року Верховною Радою прийнято Закон України від 18.07.2024 № 3886-ІХ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», який набув чинності 09.08.2024 року.

Відповідно до положень Закону України від 18.07.2024 № 3886-ІХ посилено відповідальність за дрібне викрадення чужого майна, встановлено, що дії щодо викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства чи привласнення чи розтрати у розмірі до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян є дрібною крадіжкою, за яку настає відповідальність за ст. 51 КУпАП.

Підпунктом 169.1.1 статті 169 Податкового кодексу визначено, що податкова соціальна пільга (неподатковуваний мінімум доходу громадян) дорівнює 50% розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

Відповідно до ст. 7 Закону України від 15.12.2020 № 1082-ІХ «Про Державний бюджет України на 2021 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи на 01.01.2021 становив 2270 гривень, тобто один неоподатковуваний мінімум доходів громадян становив 1135 гривень на 2021 рік, а два неоподатковуваних мінімуми (ч.2 ст. 51 КУпАП) становили 2270 гривень.

Тобто, з 09.08.2024 сума викраденого майна, яка не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, є дрібною крадіжкою та особа повинна нести відповідальність за відповідною частиною ст. 51 КУпАП.

ОСОБА_7 вчинила кримінальний проступок, передбачений ч.1 ст. 185 КК України, заподіяла потерпілому ОСОБА_9 матеріальну шкоду на загальну суму 706,67 грн.

Станом на 01 січня 2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становив 1135 гривень.

Розмір збитків, завданих умисними діями ОСОБА_7 є меншим, ніж два неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Тобто після набуття чинності Законом України від 18.07.2024 №3886-ІХ та з огляду на передбачений ст.58 Конституції України і ст. 5 КК України принцип зворотної дії закону в часі, вчинений обвинуваченою ОСОБА_7 08.07.2021 року кримінальний проступок , передбачений ч.1 ст. 185 КК України, не підпадає під кримінально каране діяння, передбачене Особливою частиною КК України.

Кримінальне провадження № 0000226 від 08.07.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України, підлягає до закриття у зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалась кримінальна протиправність діяння, на підставі п.4-1 ч.1 ст. 284 КПК України.

Керуючись ст. ст. 405, 409, 413, 419 КПК України, суд апеляційної інстанції,

п о с т а н о в и в :

Задоволити апеляційну скаргу прокурора.

Ухвалу Калинівського районного суду Вінницької області від 28.11.2024 року, якою звільнено ОСОБА_7 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України, на підставі ст. 49 КК України закрито скасувати.

Постановити нову ухвалу.

Закрити кримінальне провадження № 0000226 від 08.07.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України, у зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалась кримінальна протиправність діяння, на підставі п.4-1 ч.1 ст. 284 КПК України.

В решті ухвалу залишити без змін.

Копії матеріалів про викрадення ОСОБА_7 мобільного телефону, який належить ОСОБА_9 направити начальнику відділення поліції №2 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області для забезпечення складання уповноваженою особою протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 51 КУпАП.

Судове рішення може бути оскаржено в касаційному порядку протягом трьох місяців з дня проголошення до Верховного Суду.

Відповідно до ч. 4ст. 532 КПК України судове рішення суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту його проголошення.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4