Провадження № 1-кс/742/177/25
Єдиний унікальний № 742/494/25
У Х В А Л А

про обрання запобіжного заходу

25 січня 2025 року м. Прилуки

Слідчий суддя Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Прилуки клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Прилуцького районного відділу поліції ГУНП в Чернігівській області капітан поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Прилуцької окружної прокуратури Чернігівської області ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні №0000003 від 01.01.2025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1,2 ст.307 КК України,

В С Т А Н О В И В:

І. Суть питання, що розглядається

1.ДоПрилуцького міськрайонного суду Чернігівської області надійшло клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Прилуцького районного відділу поліції ГУНП в Чернігівській області капітана поліції ОСОБА_6 (далі - Слічдчий), погоджене прокуроромПрилуцької окружної прокуратури Чернігівської області ОСОБА_3 (далі - Прокурор), про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні №0000003 від 01.01.2025 (далі - Кримінальне провадження), за підозрою ОСОБА_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченихч.1, 2 ст.307 КК України (далі - Клопотання).

2.Клопотання мотивовано тим, що: ОСОБА_5 , проходячи лікування у закладі охорони здоров`я КНП «Чернігівська обласна психоневрологічна лікарня» Чернігівської обласної ради почав отримувати за призначенням лікаря-нарколога замісну підтримувальну терапію, а саме наркотичний засіб, обіг якого обмежено - метадон, підписавши при цьому заяву про тримання наркотичних засобів і виконання призначень лікаря. В подальшому, 13.01.2025, в період часу з 10 год. 53 хв. по 10 год. 59 хв., попередньо домовившись під час телефонної розмови, перебуваючи в під`їзді будинку за місцем свого проживання по АДРЕСА_1 , зустрівся з особою з легендованими установчими даними, ОСОБА_7 , до якого застосовано заходи безпеки, шляхом забезпечення конфіденційних відомостей, діючи на добровільних засадах, в порядку та на умовах зазначених законом, з метою викриття злочину, де маючи прямий умисел на незаконний збут наркотичного засобу - метадон, з корисливих мотивів незаконно збув ОСОБА_7 , за грошові кошти в сумі 200 (двісті) гривень, паперовий згорток з вмістом всередині порошкоподібної речовини білого кольору, яка згідно висновку судової експертизи матеріалів, речовин та виробів, №СЕ-19/125-25/691-НЗПРАП від 17.01.2025, містить у своєму складі наркотичний засіб, обіг якого обмежено - метадон (фенадон), мaca якого становить 0,0283 грама.

3.24.01.2025 року в період часу з 10 год. 40 хв. по 10 год. 50 хв., перебуваючи на території парку «Центр творчості дітей та юнацтва», що розташований в м. Прилуки поблизу вул. В. Чорновола № 80, ОСОБА_5 зустрівся з особою з легендованими установчими даними, ОСОБА_7 , до якого застосовано заходи безпеки, шляхом забезпечення конфіденційних відомостей, діючи на добровільних засадах, в порядку та на умовах зазначених законом, з метою викриття злочину, де маючи прямий умисел на незаконний збут наркотичного засобу - метадон, повторно, з корисливих мотивів незаконно збув ОСОБА_7 , за грошові кошти в сумі 200 (двісті) гривень, частину блістера з вмістом всередині трьох пігулок, які містять у своєму складі наркотичний засіб, обіг якого обмежено - метадон (фенадон).

4.24.01.2025 о 13 год. 13 хв. ОСОБА_5 затримано за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 307 КК України.

5.24.01.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України та ч. 2 ст. 307 КК України.

6.У клопотанні про обрання запобіжного заходу слідчий зазначив про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення. Відтак, на думку слідчого, жоден більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, не здатен запобігти зазначеним у Клопотанні ризикам.

ІІ. Позиції учасників кримінального провадження.

7.У судовому засіданні слідчий підтримав доводи клопотання, вказав на існування ризиків, передбачених у клопотанні.

8.Прокурор доводи Клопотання підтримала, просила задовольнити з викладених у ньому підстав.

9.Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_4 заперечувала проти доводів Клопотання, просила відмовити у його задоволенні, посилаючись на те, що підозрюваний ОСОБА_5 має стійкі соціальні зв`язки, потребує постійного лікування, має групу інвалідності загального захворювання та потребує постійного лікування. Також захисник просила в разі обрання судом підозрюваному запобіжного заходу обрати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту або застави в помірному розмірі. Також просила не брати до уваги судимість ОСОБА_5 за вироком Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 05.12.2022 за ч .3 ст 185, ч. 4 ст. 185 КК України, оскільки вкзаані діяння наразі декриміналізовані.

10.Підозрюваний ОСОБА_5 заперечив проти доводів клопотання слідчого, вказав, що він є інвалідом 3 групи, потребує лікування та постійного приймання лікарських препаратів, що буде неможливим в умовах тримання під вартою.

Слідчий суддя, дослідивши зміст Клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши доводи сторін Кримінального провадження, дійшов до наступного висновку.

11.У відповідності до положень ст. 131 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

12.Згідно положень ст. ст. 176, 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом.

13.Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України, слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

14.За ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

15.З огляду на положення даної статті, слідчий суддя під час вирішення питання щодо наявності підстав для обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має встановити наступні обставини: (1) чи набув ОСОБА_5 статусу підозрюваного у кримінальному провадженні, в рамках якого розглядається Клопотання; (2) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, яке йому інкримінується; (3) наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України;

16.Зі свого боку, з метою вирішення вищезазначених питань, слідчому судді необхідно встановити у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_5 .

Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа.

17.ОСОБА_5 за сукупністю вчинених ним діянь підозрюється у незаконному збуті наркотичного засобу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України та незаконному збуті наркотичного засобу, вчиненому повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України.

18.Кримінальні правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307 КК України є тяжкими злочином в розумінні ст. 12 КК України.

19.Вчинення вказаного кримінального правопорушення за обставин, наведених у клопотанні слідчого підтверджується, зокрема, витягом з ЄРДР від 01.01.2025 (а.с. 7), рапортом про виявлення кримінального правопорушення(а.с. 8), протоколами допиту свідків ОСОБА_7 (а.с.27-28, 45-48), ОСОБА_8 (а.с. 49-52), ОСОБА_9 (а.с. 53-56), протоколом обшуку від 24.01.2025 (а.с. 72-77), та іншими документами, долученими до клопотання.

20.Враховуючи вищевикладене, при розгляді клопотання слідчого слідчий суддя зазначає, що оцінює надані стороною обвинувачення матеріали та зазначені в них відомості лише з точки зору того, чи мало місце кримінальне правопорушення, про яке зазначає сторона обвинувачення, і на даному етапі досудового розслідування слідчий суддя не вирішує питання про наявність усіх елементів складу злочину, винуватість чи невинуватість осіб у його вчиненні і не визначає ступінь їх вини.

Щодо набуття особою статусу підозрюваного у Кримінальному провадженні.

21.Частиною 1 статті 42 КПК України встановлено, що підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

22.Отже, у відповідності до вимог кримінального процесуального закону підозрюваним є (1) особа, якій у порядку, передбаченому ст. ст. 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, (2) особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або (3) особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 42 КПК України).

23.Тобто вищевказана процесуальна норма визначає три рівнозначні випадки, за відповідності ситуації особи хоча б одному з яких, вона вважається такою, що є підозрюваною у кримінальному провадженні.

24.Статтею 278 КПК України передбачено порядок вручення письмового повідомлення про підозру - письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 278 КПК України).

25.24.01.2025 року о 13:13 ОСОБА_5 затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушень передбаченого ч.1, 2 ст.307 та 24.01.2025 року (а.с. 83-85) та за матеріалами об`єднаних кримінальних проваджень йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст.307 ч.2 ст.307 КК України (а.с. 72-76). Письмове повідомлення про підозру разом з пам`яткою про процесуальні права та обов`язки вручено підозрюваному під розписку.

26.Враховуючи, що Повідомлення про підозру, як процесуальний документ, складено та підписано з дотриманням норм кримінального процесуального законодавства і стороною обвинувачення вручено його підозрюваному в спосіб, передбачений КПК України, що підтверджується доказами, наданими стороною обвинувачення та дослідженими слідчим суддею, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведено, що ОСОБА_5 набув статусу підозрюваного у Кримінальному провадженні відповідно до положень ч. 1 ст. 42 КПК України.

Щодо обґрунтованості підозри.

27.Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

28.Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

29.Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

30.Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

31.Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

32.У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

33.За такого, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

34.Отже, при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

35.Згідно з доводами, викладеними у Клопотанні, та документами, наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбаченихч.1,2 ст.307 КК України, підтверджується сукупністю зібраних доказів, а саме копіями наступних документів:

36.Протоколами вручення грошових коштів та огляду покупців від 13.01.2025 року та 24.01.2025 року, за результатами проведення яких закупному вручено грошові кошти для проведення оперативної закупки наркотичного засобу (а.с. 29, 69);

37.Протоколами огляду та вилучення від 13.01.2025 року та 24.01.2025 року, за результатами проведення яких у особи залученої до проведення оперативної закупки вилучено наркотичний засіб, який реалізував ОСОБА_5 (а.с. 30-32, 70-71);

38.Протоколом обшуку від 24.01.2025 року, за результатами проведення якого виявлено наркотичний засіб - канабіс та кустарним способом виготовлений пристрій для його вживання, пігулки аналогічні збутим, грошову купюру, що вручалася для проведення оперативної закупки та мобільний телефон ОСОБА_5 (а.с. 72-77);

39.Протоколами допиту свідків, понятих присутніх при проведенні слідчих розшукових дій, пов`язаних з вилученням речових доказів в кримінальному провадженні, є свідками обставин їх отримання (а.с. 105-109);

40.Протоколами допиту свідка ОСОБА_7 , особи яка була залучена до проведення оперативної закупки, який надав покази відносно обставин придбання наркотичного засобу (а.с.27-28, 45-48);

41.Висновком експерта №СЕ-19/125-25/691-НЗПРАП від 17.01.2025від 17.01.2025, за результатами якого встановлено, що вилучена речовина є наркотичним засобом - метадон (а.с. 36-41);

42.іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності;

43.Враховуючи вищезазначені загальні підходи до обґрунтованості підозри, а також встановлені згідно з матеріалами судового провадження факти, доводи сторони захисту щодо необґрунтованості підозри, про яку повідомлено ОСОБА_5 , відхиляються, оскільки обґрунтованість такої підозри підтверджується наявними в матеріалах клопотання доказами, які об`єктивно пов`язують ОСОБА_5 із кримінальним правопорушенням, яке йому інкримінується, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити таке кримінальне правопорушення за викладених у Повідомленні про підозру обставин, що є достатнім для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».

44.Разом з тим, вищенаведеним висновком про обґрунтованість підозри не констатується наявності в діях ОСОБА_5 вини у вчиненні злочину. Так, на цій стадії слідчий суддя не вправі наперед вирішувати питання про фактичні обставини кримінального правопорушення, кваліфікацію дій підозрюваного, доведеність чи недоведеність винуватості підозрюваного, давати оцінку доказам щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності, оскільки ці питання вирішуються судом при ухваленні судового рішення по суті обвинувачення на підставі обвинувального акта, а не під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу щодо особи, якій повідомлено про підозру у вчиненні злочину, що свідчать про вірогідність причетності особи до вчинення інкримінованого злочину та необхідність застосування щодо такої особи обмежувального заходу.

45.Обставини здійснення підозрюваним ОСОБА_5 конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у Кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

IV. Наявність ризиків, та їх обґрунтованість

46.Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК України).

47.Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК України).

48.Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

49.Так, у Клопотанні слідчий посилається на те, що наявні ризики, які свідчать про можливе вчинення ОСОБА_5 дій, передбачених пунктами 1, 3-5 частини 1 статті 177 КПК України, а саме: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та суду.

50.Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання (злочин, передбачений ч. 1, 2 ст. 307 КК України, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , передбачає виключно покарання у виді реального позбавлення волі на строк від від шести до десяти років з конфіскацією майна). Тяжкість ймовірного покарання особливо сильно підвищують ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

51.При цьому, слідчий суддя при встановленні даного ризику враховує існування інших факторів, які можуть свідчити про наявність у ОСОБА_5 можливості переховуватися, зокрема те, що підозрюваний ОСОБА_5 не має стійких соціальних зв`язків, неодружений та не перебуває у фактичних шлюбних стосунках, мешкає в орендованій кімнаті не за місцем реєстрації, не працює, на має постійного доходу крім пенсії по інвалідності.

52.Також згідно з довідкою-характеристикою від 21.01.2025 №113 , виданою за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_5 , останній мешкає за адресою: АДРЕСА_2 короткий час, з сусідами відноси н не підтримує (а.с. 57).

Щодо ризику незаконного впливу на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні.

53.Ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на свідків, обґрунтовується тим, що свідки кримінального правопорушення, з числа залучених при затриманні, проведенні обшуку та іншого ряду слідчих розшукових дій відомі підозрюваному, особа залучена до проведення оперативної закупки, також входить в коло спілкування останнього, а тому існує обґрунтований ризик розкриття особи свідка, анкетні дані якого змінено в інтересах слідства, та незаконного впливу на свідків, внаслідок чого втрати слідством доказів у кримінальному провадженні.

54.При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

55.Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК України).

56.В свою чергу, частиною 11 ст. 615 КПК України визначено, що показання, отримані під час допиту свідка, потерпілого, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо хід і результати такого допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації. Показання, отримані під час допиту підозрюваного, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо у такому допиті брав участь захисник, а хід і результати проведення допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації.

57.Так, відповідно до п. 16 ч. 1 ст. 7 КПК України, безпосередність дослідження показань є загальною засадою кримінального провадження та повинна застосовуватися за загальним правилом, можливість використання показань, зафіксованих за допомогою технічних засобів відеофіксації, передбачена ч. 11 ст. 615 КПК України, застосовується лише як виключення. При цьому, показання свідків, безпосередньо досліджені в суді, мають пріоритет над показаннями, отриманими у порядку ч. 11 ст. 615 КПК України.

58.За таких обставин, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

59.З матеріалів клопотання вбачається, що стосовно свідка у кримінальному провадженні застосовувались заходи безпеки (а.с. 22-29).

60.Крім того, специфіка складу злочину, передбаченого ст.. 307 КК України та способу його документування передбачає залучення кола осіб, з якими підозрюваний може бути знайомий, а відтак, усвідомлюючи можливість кримінальної відповідальності за скоєне, існує ризик, що підозрюваний може впливати на цих осіб.

Щодо ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

61.Прокурором та слідчим не зазначено, яким саме чином підозрюваний ОСОБА_5 може перешкоджати досудовому розслідуванню та створювати перешкоди для цього.

Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення

62.Суд враховує, що ОСОБА_5 нещодавно звільнився з місць позбавлення волі по відбуттю покарання, однак перебуваючи на волі нетривалий час продовжив вчиняти кримінальні правопорушення, а відтак належних висновків не зробив. Також він не має постійного стабільного доходу, не працює, що також може створювати ризики для підшукання способів незаконного збагачення за рахунок вчинення кримінальних правопорушень. Відтак доводи прокурора і слідчого щодо наявності такого ризику слідчий суддя визнає обґрунтованими.

Щодо наявності підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

63.Відповідно до ст. 178 КПК України ври вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1)вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2)тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3)вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4)міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5)наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6)репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7)майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8)наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9)дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10)наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11)розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12)ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

64.В силу ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

65.Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: 4) до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років;

66.Виходячи з вищезазначеного та враховуючи особу підозрюваного, що він не працює, не має постійного місця проживання, не має власного житла, постійного доходу, сталих соціальних зв`язків слідчий суддя вважає, що запобігання ризикам, вказаним у клопотанні слідчого можливо шляхом обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. При цьому суд враховує, що підозрюваний має 3 групу інвалідності та потребує постійного лікування. Однак,ступінь тяжкості вчиненого злочину та наявні ризики переважують доводи підозрюваного щодо його лікування, яке також може надаватися і в установах тримання під вартою.

67.Згідно з ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею; 4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України; 5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

68.Отже, оскільки жодної з цих обставин у судовомузасіданні під час розгляду клопотання не встановлено, суд зобов`язаний визначити розмір застави як альтернативний запобіжний захід до тримання під вартою.

69.Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК розмір застави визначається в таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

70.Враховуючи вищевикладені обставини, особу підозрюваного, вчинення ним двох криміналдьних правопорушень та наявні ризики у кримінальному провадженні суд вважає, що застава в розмірі 70 прожиткових мінімумів доходів громадян буде достатньою для запобігання ризикам, вказаним у клопотанні.

71.На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 177, 193-194, 196, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого - задовольнити

Обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання - з 13:13 години 24.01.2025.

Строк дії ухвали (в частині тримання під вартою) - 60 діб

Зобов`язати орган досудового розслідування негайно повідомити про взяття під варту ОСОБА_5 родичів останнього.

Визначити суму застави у 70 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 211960,00 (двісті одинадцять тисяч дев`ятсот шістдесят) грн.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення коштів на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі відповідної державної установи.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, чи суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а ОСОБА_5 в той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_10