Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/22/25 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
ЄРДР № Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.01.2025 року. м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді: ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кропивницькому в режимі відеоконференції клопотання захисника - адвоката ОСОБА_6 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 18.12.2024, якою задоволено клопотання слідчого та стосовно підозрюваного

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме до 16.00 год. 15.02.2025, без визначення застави.

За участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_8 ,

захисника адвоката ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_7

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 18.12.2024 задоволено клопотання слідчого СВ №2 (м. Кропивницький) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Мотивуючи зазначену ухвалу, слідчий суддя вказав на необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання його під вартою, так як наявні у матеріалах клопотання дані, що підтверджують наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що у разі обрання стосовно ОСОБА_7 запобіжного заходу не повязаного із триманням під вартою, вказане не забезпечить на початковому етапі досудового розслідування та у подальшому належного виконання останнім процесуальних обовязків. Крім того, враховано, що злочин у вчиненні якого ОСОБА_7 пред`явлено повідомлення про підозру є закінченим, умисним, тяжким, посягає на недоторканість життя та здоров`я людини, від якого настали тяжкі незворотні наслідки, а саме смерть потерпілої. Враховано і те, що ОСОБА_7 не працює, втрачає сталі соціальні зв`язки, законного джерела доходу не має, податки не сплачує, вважається особою такою, що немає судимостей. Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_7 у разі визнання його винним до десяти років позбавлення волі, є підставою для можливого його переховування від слідства та суду. За таких умов, слідчий суддя прийшов до висновку, що підозрюваному не може бути застосований більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

У своєму клопотанні до апеляційної скарги захисник адвокат ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 ,просить поновити їй строк на апеляційне оскарження даної ухвали слідчого судді, скасувати її та постановити нову, якою застосувати до ОСОБА_7 запобіжний захід не повязаний з триманням під вартою.

Вказує на те, що строк подачі апеляційної скарги нею був пропущений з поважних причин, оскільки копію оскажуваної ухвали суду вона отримала на електронну адресу лише 19.12.2024, а тому не мала можливості своєчасно подати апеляційну скаргу, через що строк підлягає поновленню апеляційним судом.

Заслухавши суддю доповідача, пояснення з цього приводу підозрюваного ОСОБА_7 та його захисника адвоката ОСОБА_6 , які просили задовольнити клопотання захисника про поновлення строку на апеляційне оскарження, думку прокурора, який заперечував щодо наявності підстав для поновлення захиснику строку на апеляційне оскарження і вважав, що відсутні поважні причини пропуску захисником строку на апеляційне оскарження, дослідивши матеріали судового провадження в межах заявленого клопотання, колегія суддів приходить до висновку, що у задоволенні клопотання про поновлення пропущеного строку слід відмовити з таких підстав.

Відповідно до ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень; змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; безпосередність дослідження показань, речей і документів; диспозитивність; гласність і відкритість судового провадження та його повне фіксування технічними засобами; розумність строків.

У відповідності до ч.ч. 1 та 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом (ч. 1 ст. 26 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб (ст. 55 Конституції України).

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України, апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Згідно ч. 3 ст. 395 КПК України, якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

За загальним правилом строк, передбачений п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України обчислюється з моменту оголошення судового рішення. Виключенням з цього правила є випадок, якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує. У такому разі строк обчислюється з моменту отримання копії судового рішення. Також, як випливає із вказаної статті правило початку перебігу строку з дня отримання копії судового рішення не поширюється на оскарження ухвал слідчого судді, постановлених за викликом особи, але без її участі. У такому випадку строк на апеляційне оскарження обчислюється за загальним правилом, зокрема з моменту оголошення судового рішення.

При цьому, законом не визначено переліку підстав, за наявності яких, строк на оскарження підлягає поновленню, і це питання, має вирішуватися судом, з урахуванням всіх встановлених обставин справи.

Як убачається з матеріалів судового провадження наданих районним судом, а саме журналу судового засідання, захисник - адвокат ОСОБА_6 була присутня 18.12.2024 в судовому засіданні під час розгляду клопотання (а.м.к.48-50), і наступного дня, тобто 19.12.2024 о 09 год 17 хв, вона отримала на свою електронну адресу копію даної ухвали суду, що підтверджується наданою захисником випискою (а.м.к.54), а тому строк оскарження ухвали суду першої інстанції від 18.12.2024 - сплинув для захисника 23.12.2024, що припадає на понеділок, тобто робочий день, але апеляційна скарга подана захисником в електронному вигляді лише 24.12.2024 о 17 год 03 хв, вже після закінчення робочого часу суду, а тому зареєстрована апеляційним судом лише 25.12.2024, тобто з пропуском п`ятиденного строку на апеляційне оскарження (а.м.к.55-57)

У клопотанні про поновлення строку апеляційного оскарження адвокат ОСОБА_6 вказує, що строк подачі апеляційної скарги нею був пропущений з поважних причин, оскільки копію ухвали суду вона отримала на свою електронну адресу 19.12.2024. Проте, на переконання колегії суддів, лише ця вказана захисником обставина не може бути визнана судом як поважна причина пропуску строку на апеляційне оскарження

Отже, дослідивши доводи клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження та матеріали провадження, колегія суддів приходить до висновку про те, що клопотання задоволенню не підлягає, а апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, виходячи з наступного.

Так, зазначена апелянтом причина пропуску строку на апеляційне оскарження не може бути визнана поважною, оскільки до поважних причин пропуску строку на оскарження судових рішень слід віднести обставини, що обєктивно перешкоджали особі, яка має право на подачу скарги, подати її своєчасно.

Поважними причинами можуть бути, зокрема: важка хвороба учасника процесу, стихійне лихо або інші причини, які унеможливили своєчасне звернення до суду.

Поважність причин пропуску має довести апелянт, котрий заявив таке клопотання.

При цьому, колегія суддів зауважує на те, що захисник у своєму клопотанні взагалі не наводить жодних вагомих доводів щодо поважності пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, а тому підстави для його поновлення відсутні.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що клопотання захисника - адвоката ОСОБА_6 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , слід залишити без задоволення, тобто відмовити захиснику у поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 18.12.2024, а подану апеляційну скаргу повернути особі, яка її подала.

Керуючись ст. 395, 399 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити захиснику - адвокату ОСОБА_6 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , у задоволенні клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 18.12.2024, якою задоволено клопотання слідчого та стосовно підозрюваного ОСОБА_7 , обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме до 16.00 год. 15.02.2025, без визначення застави.

Апеляційну скаргу захисника - адвоката ОСОБА_6 , на ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 18.12.2024 повернути особі, яка подала апеляційну скаргу.

Копію ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та усіма доданими до неї матеріалами надіслати особі, яка подала апеляційну скаргу.

Ухвала про повернення апеляційної скарги може бути оскаржена в касаційному порядку, безпосередньо до Верховного Суду, як до суду касаційної інстанції, протягом трьох місяців з дня її проголошення судом апеляційної інстанції.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4

З оригіналом згідно:

Суддя Кропивницького

апеляційного суду ОСОБА_2