печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 грудня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України підполковника поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000420 від 25.10.2024,

ВСТАНОВИВ:

20.12.2024 до провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України підполковника поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000420 від 25.10.2024.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив наступне.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000420 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 25.10.2024 за підозрою ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 396, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 289, ч.3 ст. 28, ч. 4 ст. 358 КК України.

19.12.2024 ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 396, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 289, ч.3 ст. 28, ч. 4 ст. 358 КК України.

Санкції статей за якими підозрюється ОСОБА_5 передбачають конфіскацію майна.

У зв`язку з тим, що майно, яке належить підозрюваному ОСОБА_5 може бути джерелом для забезпечення можливої конфіскації майна, виникла необхідність у накладенні арешту на таке майно.

Крім того, вказане у клопотанні тимчасово вилучене майно відповідає критеріям ст. 98 КПК України та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Метою накладення арешту є забезпечення збереження речових доказів.

19.12.2024 року на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва №757/54881/24-к від 26.11.2024 проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_5 , розташованого за адресою АДРЕСА_1 , у ході якого виявлено та вилучено грошові кошти у сумі 5000 євро.

Окрім цього, встановлено, що згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна земельна ділянка кадастровий номер :90:070:0026) та будинок АДРЕСА_2 на праві приватної власності належить ОСОБА_5 .

Прокурор подав до суду заяву про розгляд вказаного клопотання у відсутність сторони обвинувачення, клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлявся належним чином, причини неявки суду не відомі.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність осіб, які не з`явились.

Вивчивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить наступного висновку.

Вивчивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Під час судового розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000420 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 25.10.2024 за підозрою ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 396, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 289, ч.3 ст. 28, ч. 4 ст. 358 КК України.

19.12.2024 ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 396, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 289, ч.3 ст. 28, ч. 4 ст. 358 КК України.

Санкції статей за якими підозрюється ОСОБА_5 передбачають конфіскацію майна.

У зв`язку з тим, що майно, яке належить підозрюваному ОСОБА_5 може бути джерелом для забезпечення можливої конфіскації майна, виникла необхідність у накладенні арешту на таке майно.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою конфіскації майна як виду покарання.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновків, що з метою забезпечення можливої конфіскації майна підозрюваного та недопущення його відчуження, вбачається наявність правових підстав для накладення арешту на майно підозрюваного, а саме на земельну ділянку кадастровий номер :90:070:0026) та житловий будинок АДРЕСА_2 .

Крім того, 19.12.2024 року на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва №757/54881/24-к від 26.11.2024 проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_5 , розташованого за адресою АДРЕСА_1 , у ході якого виявлено та вилучено грошові кошти у сумі 5000 євро.

Постановою слідчого від 19.12.2024 вилучені речі визнані речовим доказом.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Отже, арешт з метою забезпечення речових доказів, по суті являє форму забезпечення доказів у кримінальному провадженні та не вимагає обов`язкового повідомлення підозри у кримінальному провадженні, не пов`язується з особою, підозрюваною у вчиненні кримінального провадження.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на грошові кошти у сумі 5000 євро, вилучені під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , розташованого за адресою АДРЕСА_1 , оскільки вилучене майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98, ч. 2 ст. 167 КПК України, містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні та метою такого арешту є забезпечення зберігання речових доказів.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 98, 107, 117, 131, 132, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні №0000420 від 25.10.2024 на майно, яке на праві приватної власності належить підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на земельну ділянку кадастровий номер :90:070:0026) та житловий будинок АДРЕСА_2 та на грошові кошти у сумі 5000 євро, вилучені під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , розташованого за адресою АДРЕСА_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню прокурором/слідчим у кримінальному провадженні № 0000666 від 21.04.2023.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1