Справа № 308/121/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 лютого 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючої судді - ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

підозрюваного - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому в залі судових засідань Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області заяву захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про відвід слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_6 від участі у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 2 ст. 345 КК України, в рамках розслідування кримінального провадження № 0000004, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.01.2025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 2 ст. 345, ч. 2 ст. 263 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_6 розглядається клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 2 ст. 345 КК України, в рамках розслідування кримінального провадження № 0000004, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.01.2025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 2 ст. 345, ч. 2 ст. 263 КК України.

18 лютого 2025 року від захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 надійшла заява про відвід слідчого судді ОСОБА_6 від розгляду клопотання вищевказаного клопотання.

Заява обґрунтована тим, що, на переконання захисника, слідчий суддя ОСОБА_6 під час розгляду клопотань про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у даному кримінальному провадженні обрав іншим фігурантам безальтернативний запобіжний захід тримання під вартою без визначення застави, а отже вже сформував свою думку та бачення обставин даного кримінального провадження, фактично займаючи позицію сторони обвинувачення. Окрім цього, під час розгляду клопотання про накладення арешту на майно ОСОБА_4 у цьому ж кримінальному провадженні слідчий суддя прийняв рішення на користь сторони обвинувачення. Обираючи запобіжний захід відносно ОСОБА_4 , позиція слідчого судді є незмінною, а кінцеве рішення є прогнозованим та передбачуваним, не дивлячись на те, що рішення слідчого судді про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо інших фігурантів були змінені судом апеляційної інстанції та пом`якшені, шляхом надання можливості внесення застави.

У судовому засіданні підозрюваний та його захисник підтримали заяву про відвід слідчого судді.

Прокурор заперечив щодо задоволення заяви про відвід у зв`язку з відсутністю підстав, зазначених у статті 75 КПК України.

Заслухавши присутніх учасників кримінального провадження, дослідивши заяву про відвід та додані до неї матеріали, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, зважаючи на таке.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права (ст. 129 Конституції України, ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Відповідно до ч. 1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 КПК України порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно з ч. 5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до Першого показника Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 №2006/23, незалежність судових органів є передумовою забезпечення правопорядку та основною гарантією справедливого вирішення справи в суді. Отже, суддя має відстоювати та втілювати в життя принцип незалежності судових органів у його індивідуальному та колективному аспектах.

Суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою (п. 1.1 Бангалорських принципів поведінки суддів).

Наявність безсторонності для цілей ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого легітимного сумніву з цього приводу (рішення Європейського суду з прав людини від 24 травня 1989 року у справі «Справа Гаусшильдта»).

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.

У рішенні від 15 жовтня 2009 року в справі «Мікаллеф проти Мальти» Європейський суд з прав людини вказав, що будь-який суддя, щодо якого наявна достатня підстава побоювання відсутності неупередженості повинен усунутись. У рішенні від 15 липня 2005 року у справі «Межнаріч проти Хорватії» Європейський суд з прав людини звернув увагу на те, що слід визначити, чи існують, окрім поведінки судді, факти, які можна встановити, які можуть викликати сумніви щодо його неупередженості. Це означає, що, вирішуючи питання про те, чи є в тій або іншій справі достатня підстава побоюватися, що конкретному судді бракує неупередженості, позиція відповідної особи є важливою, але не є визначальною.

Отже, для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

На переконання захисника підозрюваного процесуальні рішення слідчого судді у тому ж кримінальному провадженні під час вирішення питання про накладення арешту та застосування запобіжних заходів щодо інших підозрюваних, свідчать про сформовану слідчим суддею думку щодо обставин справи та викликають у підозрюваного сумнів у неупередженості слідчого судді.

Однак, на переконання суду, зазначені обставини, не свідчать про упередженість слідчого судді.

Зокрема, згідно з п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Окрім цього, ч. 1 ст. 178 КПК України визначає обставини, які враховуються при обранні запобіжного заходу.

Зазначені обставини, стосуються конкретної особи підозрюваного, та не залежать від оцінки обставин, які стосуються інших фігурантів кримінального провадження.

До того ж, суб`єктивна оцінка учасником справи дій та рішень слідчого судді в частині їх законності, обґрунтованості та правомірності, не є вирішальною при оцінці факту існування об`єктивних сумнівів в неупередженості.

Оцінка таких дій та рішень здійсненюється у межах апеляційного провадження, якщо така буде ініційована його учасниками. У протилежному випадку це становило би порушення загальноправового принципу остаточності судового рішення «res judicata», а також релевантної цьому принципу засади обов`язковості судових рішень, передбаченої ч. 2 ст. 21 КПК України.

У будь-якому разі, інститут відводу у кримінальному процесі є механізмом, який забезпечує реалізацію права особи на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону (ч. 1 ст. 21 КПК України). Цей інститут не є інструментом перегляду судових рішень (процесуальних дій) чи додаткового роз`яснення мотивів їх ухвалення (здійснення). Крім того, зазначений інститут не може використовуватися стороною кримінального провадження, як інструмент вибору судді, адже це буде суперечити засаді доступу до правосуддя.

Незгода учасника кримінального провадження із судовим рішенням чи процесуальною дією, не є самостійною підставою для відводу судді в розумінні ст. 75 КПК України, а відтак не свідчить про наявність упередженості.

Виходячи з наведеного, суд вважає доводи захисника підозрюваного безпідставними.

Таким чином, жодних доказів наявності можливої упередженості слідчого судді ОСОБА_6 судом не встановлено.

За таких обставин заява захисника підозрюваного про відвід слідчого судді не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 75, 76, 80, 81, 372 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Час та дата оголошення повного тексту ухвали 13 год. 30 хв. 19 лютого 2025 року.

Суддя ОСОБА_1