УХВАЛА

9 грудня 2024 року

м. Київ

справа № 757/11662/24-к

провадження № 51-5066 ск 24

Колегія суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду у складі:

головуючої ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянула заяву адвоката ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_1 і

встановила:

ОСОБА_4 звертався з касаційною скаргою на ухвалу Київського апеляційного суду від 7 серпня 2024 року про повернення апеляційної скарги. Подану скаргу через її невідповідність ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) колегія суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду (далі - Суд) у вищезазначеному складі ухвалою від 21 листопада 2024 року залишила без руху із наданням максимального строку, визначеного законом, для усунення недоліків.

До закінчення встановленого Судом строку, ОСОБА_4 подав заяву про відвід судді-доповідача ОСОБА_1 . Суть доводів заявника зводиться до того, що розміщена на вебсайті Вищої ради правосуддя інформація про наявність дисциплінарної справи стосовно судді ОСОБА_1 у поєднанні з часом її обрання на посаду судді касаційного суду Верховною Радою України, більшість у котрій тоді належала партії регіонів, зумовлюють недовіру до цієї судді і свідчать про відсутність гарантій її небезсторонності, ураховуючи також погляди особи, чиї інтереси представляє адвокат, яка є прихильницею Революції Гідності.

Перевіривши матеріали провадження та наведені заявником доводи, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення заяви про відвід судді на таких підставах.

Обставини, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, та підстави для відводу визначені в КПК. Це питання нормативно врегулювано у статтях 75, 76, 80 цього Кодексу.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості. Проте, посилаючись на приписи вказаного пункту, ОСОБА_4 у своїй заяві не наводить таких обставин.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, безсторонність суду визначається за об`єктивним та суб`єктивним критеріями. Об`єктивний критерій стосується суду як такого та його складу. Суб`єктивна безсторонність певного судді визначається з огляду на те, чи виявив він упередженість у конкретній справі. При цьому особиста безсторонність презюмується, поки не надано доказів протилежного; вирішальним є те, чи можна вважати побоювання сторін у небезсторонності судді об`єктивно обґрунтованими (наприклад, рішення від 9 листопада 2009 року в справі «Білуха проти України»).

За змістом заяви, у ній підстави для відводу адвокат мотивує власними переконаннями, виходячи зі своєї суб`єктивної оцінки певної публічної інформації з посиланням на політичну позицію особи, інтереси якої він представляє. Однак такі аргументи не можна визнати прийнятними, адже викладені в заяві відомості самі собою не свідчать про необ`єктивне чи упереджене ставлення судді до учасників цього провадження чи про зацікавленість у вирішенні конкретної справи.

Навпаки, між доводами заявника та межами перегляду в цій справі не вбачається будь-якого зв`язку, котрий би прямо чи опосередковано підтверджував небезсторонність судді ОСОБА_1 при перевірці касаційної скарги та вирішенні питання про відкриття касаційного провадження за нею. Натомість обставини подання заяви про відвід указують на незгоду адвоката з рішенням Суду про залишення його касаційної скарги без руху.

Оскільки подана заява про відвід не містить даних, які би ставили під сумнів безсторонність судді ОСОБА_1 у конкретному провадженні, побоювання заявника щодо її упередженості є необґрунтованими.

Таким чином колегія суддів не встановила передбачених законом обставин для відводу судді ОСОБА_1 на підставах, викладених у заяві ОСОБА_4 . Тому ця заява не підлягає задоволенню.

Керуючись статями 75, 80, 81 КПК, колегія суддів

постановила:

Заяву адвоката ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3