Провадження 1-во/991/10/25
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2025 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду (ВАКС) ОСОБА_2. (далі - слідчий суддя чи суд),

отримавши заяву ОСОБА_1 (далі-заявник) про виправлення описки в ухвалі в справі №991/12763/24 (провадження №1-кс/14135/24)

ВСТАНОВИВ:

1. Стислий опис судового провадження.

18.12.2024 до ВАКС надійшла заява заявника про відвід слідчого судді ОСОБА_3. від розгляду справи №991/12763/24 (провадження №1-во/991/81/24) про виправлення описки в ухвалі про відмову у відкритті провадження за заявою про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали в справі №991/12763/24 (провадження №1-о/991/7/24), для розгляду якої відповідно до частини 3 статті 35 Кримінального процесуального кодексу України (далі-КПК) і протоколу автоматизованого розподілу судової справи №991/12763/24 (провадження №1-кс/14135/24) між суддями визначено суддю ОСОБА_2., яким невідкладно призначено судовий розгляд на 18.12.2024 і того ж дня залишено без розгляду таку заяву про відвід.

20.01.2025 до ВАКС надійшла заява заявника про виправлення описки в ухвалі в справі №991/12763/24 (провадження №1-кс/14135/24), для розгляду якої відповідно до частини 3 статті 35 КПК і протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду визначено слідчого суддю ОСОБА_2..

2. Короткий виклад заяви.

В заяві заявник просив «керуючись діючим законодавством України, Конституцією України ст.ст. 6, 10, 13 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.97р., протоколами 1,4,7,11 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод ,листів ВСС України з розгляду цивільних і кримінальних справ 412, 419, 433, 434, 436, 438, 441, 442 КПК, розглянути мої клопотання щодо проведення слухання справи про описання судді щодо проведення судового за моєю обов`язковою. Провести судове засідання в режимі відеоконференції (дивись додаток) Провести судове засідання в режимі он лайн трансляції на сайті судової влади України Ютуб каналу (за клопотаннями у додатку , дивись додаток) Виправити описку судді (ів) за справою № 991/12763/24 Провадження 1-кс/991/14135/24 ухвалою від 18 грудня 2024 року та в судовому рішенні та змінити невірно зазначений суб`єкт звернення з « ОСОБА_1 » на вірний суб`єкт звернення « Державу України в особі викривача, громадський діяча , правозахисника та журналіста ОСОБА_1 на людину -фізичну особу ОСОБА_1 »,

що обґрунтовувалось таким: «Розглянувши справу за оскарженням бездіяльності ДБР та подаючи повідомлення про скоєння злочину в якості потерпілого було вказано Суб`єкт звернення - заявник та викривач: Потерпілий відповідно до абз. 20 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про : запобігання корупції» , та КПК України щодо викривача (зокрема ст. 22 Кримінальної та ст. 9 Цивільної конвенцій Ради Європи про боротьбу з корупцією , ст. 33 Конвенції Організації Об`єднаних Націй , ст. 4, 5, 45,49 Директиви Європейського Парламенту та Ради Європейського): ОСОБА_1 та згідно судового рішення за справою №1-во/932/23/23 Провадження № 932/5925/23 від 04 серпня 2023 року Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська https://reyestr.court.gov.Ua/Review/l 12625864 Держава України в особі викривач, громадський діяч , правозахисник та журналіст ОСОБА_1 Адреса листування ІНФОРМАЦІЯ_1 Веб-сайт: ІНФОРМАЦІЯ_2. Але писав да писав ухвалу суду (судове рішення) суддя (судді) не тільки описався в частині в судовому рушенні що до значимості суб`єкта звернення, а також прийшов до висновків про зміну правосуб`єктності суб`єкта подання скарги на бездіяльність слідчого, а також суб`єкта звернення за усіма провадженнями справи 991/12763/24 з потерпілого - відповідно до абз. 20 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» , та КПК України щодо викривача (зокрема ст. 22 Кримінальної та ст. 9 Цивільної конвенцій Ради Європи про боротьбу з корупцією, ст. 33 Конвенції Організації Об`єднаних Націй, ст. 4, 5,45,49 Директиви Європейського Парламенту та Ради Європейського) -- Держави України в особі викривача, громадського діяча, правозахисника та журналіста ОСОБА_1 на ОСОБА_1 - котрий в такому статусі до ДБР та суду не звертався . Оскільки зазначена обставина має юридичне значення та додаткової заяви про виправлення описки в правосуб`єктності судді».

3. Обґрунтування позиції суду.

Відповідно до статті 379 КПК, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. Питання про внесення виправлень суд вирішує в судовому засіданні. Учасники судового провадження повідомляються про дату, час і місце засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Ухвалу суду про внесення виправлень у судове рішення чи відмову у внесенні виправлень може бути оскаржено.

Відповідно до правового висновку щодо застосування статті 379 КПК, зокрема викладеного у постановах Касаційного кримінального суду в складі Верховного Суду (ККС ВС) від 06.11.2018 в справі №645/4948/17, від 03.06.2019 у справі №757/5205/19-к, від 05.02.2020 в справі № 362/2179/17, від 17.11.2020 в справі №127/9274/20, від 25.05.2021 в справі №521/8142/20, від 10.04.2023 у справі №456/1174/23, від 20.07.2023 у справі 761/28481/22, від 30.10.2024 в справі №183/6286/21, ухвала про внесення виправлень у судове рішення чи відмову у внесенні виправлень має особливу правову природу, обумовлену її «похідним» характером, оскільки вона не вирішує будь-яких питань по суті, окрім як щодо виправлення допущених у судовому рішенні відповідного суду описок і очевидних арифметичних помилок (або відмову у внесенні таких виправлень). Зміст ухвали про внесення виправлень у судове рішення завжди обумовлений змістом судового рішення, до якого вносяться зміни, а тому оцінка правомірності постановлення такої ухвали з точки зору її змісту у випадку її оскарження в апеляційному чи касаційному порядку має здійснюватися одночасно із оцінкою змісту виправленого судового рішення. У зв`язку з цим, логічно зробити висновок, що оскарження ухвали про внесення виправлень у судове рішення має здійснюватися в тому ж порядку, як і виправлене судове рішення, у тому числі з урахуванням інстанції суду, який прийняв таке рішення. Аналогічний висновок необхідно зробити й щодо ухвали про відмову у внесенні виправлень. Дотримання відповідного порядку оскарження може бути поєднане із наявністю відповідних обмежень права на оскарження тих чи інших судових рішень, крім випадків, коли суд при постановленні ухвали про внесення виправлень у судове рішення вийшов за межі наданих йому законом повноважень.

18.12.2024 слідчий суддя залишив без розгляду подану заяву про відвід, оскільки справа №991/12763/24 (провадження №1-во/991/81/24) про виправлення описки в ухвалі слідчого судді від 05.12.2024 в справі №991/12763/24 (провадження №1-о/991/7/24) була розподілена слідчому судді ОСОБА_3. 11.12.2024 та розглянута таким зранку 18.12.2024 із відмовою у задоволенні цієї заяви, тоді як заява про відвід надійшла після закінчення судового розгляду у справі №991/12763/24 (провадження №1-во/991/81/24), й тому за будь-яких обставин було неможливо відвести суддю після ухвалення ним судового рішення, яке лише могло бути оскарженим у встановленому законом порядку. Така ухвала оскарженню не підлягала і набрала законної сили з моменту оголошення.

Частиною 6 статті 9 КПК визначено, що у випадках, коли положення цього кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього кодексу, якими серед інших є засада диспозитивності.

Відповідно до статті 7 КПК зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, належить диспозитивність, зміст якої розкрито в статті 26 КПК, а саме зокрема, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим кодексом.

Виходячи із вищенаведеного, оскільки в справі №991/12763/24 (провадження №1-кс/14135/24) слідчим суддею фактично не розглядалась заява про відвід й не ухвалювалось відповідного судового рішення про задоволення чи відмову в задоволенні такої заяви, то відтак й не могла бути припущена будь-яка описка в тексті судового рішення, тому питання про внесення виправлень у судове рішення за відсутності такого виходить за межі наданих законом повноважень.

З огляду на таке, слідчий суддя вважає, що належить залишити без розгляду подану заяву про виправлення описки, і, оскільки ухвала, щодо якої ставилось питання про виправлення описки, не підлягала оскарженню, то й ця ухвала також не підлягає апеляційному оскарженню.

Керуючись статтями 7, 9, 26 КПК, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без розгляду заяву про виправлення описки в ухвалі у справі №991/12763/24 (провадження №1-кс/14135/24).

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_2.________________