Справа № 296/2878/25
УХВАЛА

Іменем України

20 березня 2025 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

представника власників майна ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , у березні 2025р. звернувся до Корольовського районного суду з клопотанням про скасування арешту.

Обґрунтовуючи подане клопотання, ОСОБА_3 вказав, що ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду від 06.09.2024р. у справі №296/355/25 клопотання задоволено частково. Накладено арешт на: банківські картки № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , які упаковані до поліетиленового спец. пакету НПУ № PSP 1182233; скретч-карта мобільного оператора «Lifecell» № НОМЕР_3 , яка упакована до поліетиленового спец. пакету НПУ № PSP 1182233; скретч-карта мобільного оператора «Київстар» № НОМЕР_4 , яка упакована до поліетиленового спец. пакету НПУ № PSP 1182233; сім-карта мобільного оператора «Київстар» № НОМЕР_5 , яка упакована до поліетиленового спец. пакету НПУ № PSP 1182233; документи на iPhone ОСОБА_4 , які упаковані до поліетиленового спец. пакету НПУ № PSP 1182233; «Расписка» від імені ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від 25.10.2023 на 1 арк., яка упакована до поліетиленового спец. пакету НПУ №WAR1897965; мобільний телефон марки «Apple iPhone 15 Pro Max», IMEI 1: НОМЕР_6 , IMEI 2: НОМЕР_7 , із сімкартою мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_8 , який упакований до поліетиленового спец. пакету НПУ № ICR 0043454.

Адвокат вважає, що арешт підлягає скасуванню, оскільки потреба в подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна відпала. Повідомив, що мобільний телефон не потребує додаткових слідчих дій, оскільки в ході проведення обшуку власник майна ОСОБА_4 надав повний доступ до телефону працівникам поліції. Також вказав, що розписка від імені ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від 25.10.2023р. необхідна для звернення з цивільним позовом до суду на підтвердження укладення договору позики. Враховуючи зазначене ОСОБА_3 просив вимоги клопотання задовольнити.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 вказав, що ОСОБА_4 надав доступ до мобільного телефону та повідомив пароль. Просив вимоги клопотання задовольнити.

Слідчий в судове засідання не з`явився, заперечень від нього не надходило, про причини неявки не повідомив.

Відповідно до положень ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку (ч.1 ст.170 КПК України).

Аналізуючи положення кримінально процесуального законодавства з приводу накладення арешту на майно особи, обов`язковою передумовою, яка обґрунтовує необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, є наявність достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину, наявність обґрунтованої підозри, підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження (ч. 2 ст. 173 КПК України). При цьому обов`язок доведення існування зазначеної умови КПК України покладається на орган досудового розслідування.

Ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 16.01.2025р. у справі №296/355/25 клопотання задоволено частково. Постановлено накласти арешт з тимчасовим позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування майном, володільцем якого є ОСОБА_4 та яке вилучене під час обшуку за місцем його проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- банківські картки № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , які упаковані до поліетиленового спец. пакету НПУ № PSP 1182233;

- скретч-карта мобільного оператора «Lifecell» № НОМЕР_3 , яка упакована до поліетиленового спец. пакету НПУ № PSP 1182233;

- скретч-карта мобільного оператора «Київстар» № НОМЕР_4 , яка упакована до поліетиленового спец. пакету НПУ № PSP 1182233;

- сім-карта мобільного оператора «Київстар» № НОМЕР_5 , яка упакована до поліетиленового спец. пакету НПУ № PSP 1182233;

- документи на iPhone ОСОБА_4 , які упаковані до поліетиленового спец. пакету НПУ № PSP 1182233;

- «Расписка» від імені ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від 25.10.2023 на 1 арк., яка упакована до поліетиленового спец. пакету НПУ №WAR1897965;

- мобільний телефон марки «Apple iPhone 15 Pro Max», IMEI 1: НОМЕР_6 , IMEI 2: НОМЕР_7 , із сімкартою мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_8 , який упакований до поліетиленового спец. пакету НПУ № ICR 0043454. В решті вимог клопотання відмовлено.

Вирішуючи питання на предмет задоволення клопотання про скасування арешту майна, слідчим суддею враховується наступне.

У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна із можливістю надання учасниками процесу доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.

Нормою ст. 41 Конституції України встановлюється непорушність права особи на володіння, користування і розпорядження своєю власністю.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

Між тим, ст.28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч.3 ст.28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Між тим, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Враховуючи, що з моменту накладення арешту на майно ОСОБА_4 минуло два місяці, а орган досудового розслідування, повідомлений про розгляд даного клопотання, заперечень щодо задоволення такого до суду не надав, не навів додаткових аргументів в обґрунтування наявних ризиків знищення або пошкодження арештованого майна, як підстави для подальшого втручання у права особи, слідчий суддя приходить до переконання про наявність підстав для скасування арешту тимчасово вилученого майна.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 167, 170-175, 309 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання представника ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна - задовольнити.

Скасувати арешт на майно, накладений ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 16.01.2025 по справі №296/355/25 саме:

- Банківські картки № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , які упаковані до поліетиленового спец. пакету НПУ № PSP 1182233;

- Скретч-карта мобільного оператора «Lifecell» № НОМЕР_3 , яка упакована до поліетиленового спец. пакету НПУ № PSP 1182233;

- Скретч-карта мобільного оператора «Київстар» № НОМЕР_4 , яка упакована до поліетиленового спец. пакету НПУ № PSP 1182233;

- Сім-карта мобільного оператора «Київстар» № НОМЕР_5 , яка упакована до поліетиленового спец. пакету НПУ № PSP 1182233;

- Документи на iPhone ОСОБА_4 , які упаковані до поліетиленового спец. пакету НПУ № PSP 1182233;

- «Расписка» від імені ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від 25.10.2023 на 1 арк., яка упакована до поліетиленового спец. пакету НПУ №WAR1897965;

- Мобільний телефон марки «Apple iPhone 15 Pro Max», IMEI 1: НОМЕР_6 , IMEI 2: НОМЕР_7 , із сімкартою мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_8 , який упакований до поліетиленового спец. пакету НПУ № ICR 0043454

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1