Провадження № 1-кс/643/2241/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.12.2024 м. Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові, клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0003815, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.11.2024, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

встановив:

У провадженні СВ ХРУП №2 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування внесені до ЄРДР за №0003815 від 26.11.2024, внесені за ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 26.11.2024 до ХРУП №2 ГУНП в Харківській області надійшла заява від АТ "Укртелеком" Харківська філія, про те, що 25.11.2024 невстановлена особа в умовах воєнного стану за адресою: АДРЕСА_1 (кабельна лінія зв`язку №17107), вчинила крадіжку кабелів (ЖЕО 31095 від 26.11.2024).

26.11.2024 року в період часу з 00:10 до 00:45 слідчим СВ ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_4 під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який добровільно надав предмет, візуально схожий на ніж.

Під час огляду місця події, слідчим СВ ОСОБА_4 було вилучено:

- предмет, візуально схожий на ніж, загальною довжиною близько 20 сантиметрів, власником якого являється гр. ОСОБА_5 .

Вищезазначений предмет визнаний речовим доказом по даному кримінальному провадженню.

До клопотання про арешт майна додано клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, в якому прокурор посилається на надмірну завантаженість та зайнятість в інших кримінальних провадженнях, частими оголошеннями повітряної тривоги у період з 25.11.2024 до 27.11.2024, в зв`язку з чим особовий склад був вимушений спускатись до укриття, тому подати до суду клопотання на наступний робочий день 27.11.2024 не виявилось можливим, просить поновити строк на подачу клопотання про арешт майна.

Разом з клопотанням прокурором подано заяву про підтримання клопотання та проведення судового засідання без його участі.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, вважає його обґрунтованим, пропуск строку незначним в 1 день, причини пропуску строку, вказані у клопотанні, поважними, тому враховуючи приписи ч. 1 ст. 117 КПК України, поновлює строк на подачу клопотання про арешт майна.

Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт ОСОБА_5 , в судове засідання не з`явився, причини неявки суду невідомі.

В зв`язку з розглядом клопотання за відсутності учасників кримінального провадження, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не прибуття когось із них у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає в цій частині задоволенню.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні прокурора майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту саме у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, загальні засади кримінального провадження при цьому буде дотримано.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій серед низки іншого зазначає порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб до моменту досягнення мети арешту та зняття такого на цій підставі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 64-2, 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Поновити прокурору строк звернення до суду з клопотанням про арешт майна.

Клопотання задоволити.

Накласти арешт шляхом заборони права на відчуження, розпорядження та користування майном, з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, яке визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0003815від 26.11.2024, вилученим 26.11.2024 року в період часу з 00:10 до 00:45 слідчим СВ ХРУП №2 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_4 під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: предмет візуально схожий на ніж, загальною довжиною близько 20 сантиметрів.

Зберігання майна, зазначеного у другому абзаці, визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 № 1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1