Номер провадження 1-кс/754/3345/24
У Х В А Л А

07 грудня 2024 року м. Київ

слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про обрання підозрюваному:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, громадянину України, неодруженому, з середньою освітою, не працюючому, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0003179 від 05.12.2024, за ознаками ч.2 3 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий слідчого відділу Деснянського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Деснянської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_7 , 07.12.2024 подав до суду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0003179 від 05.12.2024, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 307 КК України.

Відповідно до обґрунтувань, викладених у клопотанні слідчого, реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 незаконно придбав за невстановлених обставин, в невстановленої досудовим розслідування особи особливо небезпечну психотропну речовину «PVP», після чого за невстановлених обставин переніс її за місцем свого фактичного проживання, що за адресою: АДРЕСА_2 та почав незаконно зберігати з метою подальшого збуту.

05.12.2024 року, близько 22 години 10 хвилин, ОСОБА_4 був зупинений працівниками поліції, за адресою: м. Київ, вул. Мілютенка, 18, та в подальшому у останнього під час особистого обшуку, виявлено 5 пакунків в одному з яких було виявлено та вилучено особливо небезпечну психотропну речовину «PVP», загальною масою 5,817 г, що є великим розміром, яку останній незаконно придбав та зберігав при собі з метою подальшого збуту.

06.12.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України.

На думку слідчого, обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами.

Враховуючи кваліфікацію дій ОСОБА_4 ; наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме:

- можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду;

- можливість незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні;

- можливість вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчий клопоче про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів із визначенням застави 80 розмірів прожиткового мінімумів для працездатних осіб .

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, наполягав на його задоволенні, оскільки інкриміновано вчинення тяжкого злочину, особі, яка міцних соціальних зв`язків не має, не працевлаштована, що у сукупності створює умови за яких можливо настання ризиків передбачених п.1, 3,5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний в судовому засіданні не заперечував обґрунтованість підозри, просив відмовити у застосуванні запобіжного заходу запевняючи у дотриманні процесуальної дисципліни по справі.

Захисник в судовому засіданні підтримав правову позицію підозрюваного, орієнтував на доцільність застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту, опираючись на молодий вік та щире каяття підозрюваного, який активно сприяє досудовому розслідуванню.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

06.12.2024 ОСОБА_4 було затримано в порядку ст. 208 КПК України, та в цей же день повідомлено про підозру за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого правопорушення, об`єктивно простежується з наслідків проведення особистого обшуку, за результатами якого виявлено 5 пакунків в одному з яких було виявлено та вилучено особливо небезпечну психотропну речовину «PVP», загальною масою 5,817г, що є великим розміром, яку останній незаконно придбав та зберігав при собі з метою подальшого збуту.

Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, суспільно-небезпечний характер кримінального правопорушення, а також характеризуючи дані підозрюваного, відповідно до яких останній не працевлаштований, офіційних джерел доходу не має, що створює передумови за яких слідчий суддя приходить до висновку, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.

Надаючи оцінку можливості впливу на свідків у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання, зокрема, показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України). За таких обставин, ризик впливу на свідків у даному кримінальному провадженні існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та підозрюваних та дослідження їх судом.

Враховуючи характер кримінального правопорушення, суспільно-небезпечні наслідки такого кримінального правопорушення, а також те, що підозрюваний не працевлаштований, а від вчинення кримінального правопорушення планував отримати грошову винагороду, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.

Таким чином, слідчий суддя вважає доведеними наявність заявлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Беззаперечних даних, які б виключали вказані ризики, слідчим суддею на даний час не встановлено.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_4 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного можливо шляхом застосування відносно ОСОБА_4 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, обставини інкримінованого кримінального правопорушення, з огляду на те, що кримінальне правопорушення стосується обігу заборонених речовин у суспільстві, встановлені в ході розгляду даного клопотання ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному ОСОБА_4 заставу, як альтернативного триманню під вартою запобіжного заходу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 60 560 гривень, що на думку слідчого судді, буде в повній мірі гарантувати належну процесуальну поведінку підозрюваного, у випадку її внесення, під загрозою звернення вказаного розміру застави в дохід держави за наявності відповідних для цього підстав (ч. 8 ст. 182 КПК України).

Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження №0003179 від 05.12.2024 за ознаками ч.2 ст.307 КК України, задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор», строком на 60 (шістдесят) днів, до 03.02.2025 року.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на розрахунковий рахунок.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного строком до 03.02.2025, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1. Прибувати до органу досудового розслідування та/або суду за першою вимогою;

2. Не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;

3. Повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4. Здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, а подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1