Справа № 455/1732/24
Провадження № 1-кп/455/214/2024
У Х В А Л А

Іменем України

29 липня 2024 року м. Старий Самбір

Старосамбірський районний суд Львівської області

у складі судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілої ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження №0000347 від 01.07.2024 року, за обвинуваченням

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Библо Старосамбірського району Львівської області, зареєстрованого та жителя: АДРЕСА_1 , з професійно-технічною освітою, не одруженого, раніше не судимого,

у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України,

ВСТАНОВИВ:

1. ФОРМУЛЮВАННЯ ОБВИНУВАЧЕННЯ

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 близько 15:00 год., перебуваючи у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , в ході словесного конфлікту, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, умисно наніс один удар кулаком правої руки по обличчю своєї матері ОСОБА_4 , чим заподіяв, згідно висновку судово - медичного експерта, синець у лівій навколо орбітальній ділянці, що відносяться до легкого тілесного ушкодження.

Таким чином ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.125 КК України.

2. ПРАВОВА ПОЗИЦІЯ УЧАСНИКІВ ПРОВАДЖЕННЯ

Потерпіла звернулася до суду з клопотанням про закриття кримінального провадження та звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності в порядку статті 46 Кримінального кодексу України у зв`язку з примиренням винного з потерпілим.

Обвинувачений пояснив, що вину у вчиненні кримінального правопорушення він визнає повністю, примирився з потерпілою, просив суд клопотання потерпілої задовольнити.

Прокурор не заперечував проти закриття кримінального провадження і звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності, та надав суду документи, що характеризують особу обвинуваченого.

3. КРИМІНАЛЬНЕ ТА КРИМІНАЛЬНЕ ПРОЦЕСУАЛЬНЕ ЗАКОНОДАВСТВО

Кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності (пункт 1 частини 2 статті 284 Кримінального кодексу України).

Особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом про кримінальну відповідальність (частина 1 статті 285 Кримінального процесуального кодексу України).

Особа, яка вчинила кримінальне правопорушення, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом. Звільнення від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом, здійснюються виключно судом. Порядок звільнення від кримінальної відповідальності встановлюється законом (частини 1 та 2 статті 44 Кримінального кодексу України).

Якщо під час здійснення судового провадження, щодо провадження яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання (частина 4 статті 286 Кримінального процесуального кодексу України).

Особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона примирилася з потерпілим та відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду (стаття 46 Кримінального кодексу України).

СУДОВА ПРАКТИКА

Поняття «потерпілий», яке використовується у статті 46 КК України, вживається у його кримінально-правовому розумінні, а не кримінально-процесуальному. Тобто потерпілий - це особа, якій кримінальним правопорушенням безпосередньо заподіюється фізична, моральна та/або матеріальна шкода (або існує безпосередня загроза її заподіяння). Саме потерпілий може виразити свою волю про прощення винного, на підставі чого приймається рішення про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності згідно зі статтею 46 КК України (постанова Великої Палати Верховного суду від 16.01.2019 року у справі № 439/397/17).

Примирення винної особи з потерпілим належить розуміти як акт прощення її ним в результаті вільного волевиявлення, що виключає будь-який неправомірний вплив, незалежно від того, яка зі сторін була ініціатором, та з яких мотивів (постанова Пленуму Верховного Суду України № 12 від 23.12.2005 р. "Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності").

Під примиренням як однією з умов звільнення від кримінальної відповідальності на підставі статті 46 КК України слід розуміти примирення як кінцевий результат усіх попередніх примирних процедур та домовленостей між винним та потерпілим, який полягає, з одного боку, у добровільному волевиявленні потерпілого, яке проявляється у його проханні (клопотанні) про звільнення винного від кримінальної відповідальності або у відсутності заперечень щодо такого звільнення, а з іншого - у відсутності заперечень щодо такого звільнення з боку самого обвинуваченого (постанова Верховного Суду від 05.10.2021 року у справі № 715/2106/20).

З огляду на положення статті 46 КК України та частин 2 та 3 статті 288 КПК України, для встановлення факту такого примирення обов`язковим є підтвердження потерпілим своєї позиції у суді, що слугує важливою процесуальною гарантією забезпечення добровільності його волевиявлення (постанова Верховного Суду від 05.10.2021 року у справі № 715/2106/20).

ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ОБСТАВИНИ ТА МОТИВИ СУДУ

Судом встановлено і визнається сторонами кримінального провадження, що діяння, яке поставлено обвинуваченому в вину, дійсно мало місце, обвинувачений може підлягати кримінальній відповідальності за його вчинення. Обвинувальний акт надійшов до суду, стороною обвинувачення зібрано достатньо доказів для доведення вини обвинуваченого.

В той же час, встановлено наявність умов та підстави звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності на підставі статті 46 КК України.

Так, потерпіла в судовому засіданні пояснила, що претензій до обвинуваченого не має, звернення з клопотанням є добровільним, не є наслідком застосування насильства, примусу або погроз.

Діяння, яке поставлено обвинуваченому в вину, згідно із статтею 12 КК України класифікується як кримінальне правопорушення за вчинення якого допускається звільнення особи від кримінальної відповідальності в порядку статті 46 КК України.

З досліджених судом документів вбачається, що кримінальне правопорушення обвинуваченим вчинено вперше, він раніше до кримінальної відповідальності не притягався та надав згоду на закриття кримінального провадження, вказуючи на розуміння наслідків такого закриття.

ВИСНОВКИ СУДУ

Враховуючи думки потерпілої, прокурора та обвинуваченого та вищенаведені обставини, які свідчать про наявність як матеріально - правових, так і процесуально - правових підстав звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку із примиренням винної особи з потерпілою, приймаючи до уваги, що за наявної сукупності обставин таке звільнення є обов`язком, а не правом суду, суд вважає, що клопотання потерпілої про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності підлягає задоволенню, у зв`язку з чим, кримінальне провадження підлягає закриттю.

Керуючись статтями 44, 46 Кримінального кодексу України, пунктом 1 частини 2 статті 284, статтями 285, 286, 288, 314, 369 Кримінального процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання потерпілої ОСОБА_4 про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого ОСОБА_5 - задовольнити.

Звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 Кримінального кодексу України, у зв`язку з примиренням винної особи з потерпілою.

Кримінальне провадження №0000347 від 01.07.2024 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, - закрити.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Старосамбірський районний суд Львівської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1