Справа № 591/9693/24
Провадження № 1-кс/591/2937/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 вересня 2024 року м. Суми

Слідчий суддя Зарічного районного суду м. Суми ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Сумах) ТУ ДБР, розташованого у місті Полтаві, ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000428 від 03.06.2024 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Світловодськ, Кіровоградської області, що зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України,

В С Т А Н О В И В

Слідчий звернувся із зазначеним клопотанням, погодженим прокурором, яке мотивував тим, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 407 КК України, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000428 від 03.06.2024. Беручи до уваги те, що в ході здійснення досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий просив обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор вважав клопотання слідчого обґрунтованим та просив обрати підозрюваному саме запобіжний захід у виді тримання під вартою з огляду на обґрунтованість оголошеної підозри та наявності зазначених у клопотанні ризиків.

Підозрюваний та захисник просили застосувати більш м`який запобіжний захід у зв`язку з відсутністю ризиків зазначених у клопотанні.

Заслухавши учасників процесу, суд вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків , які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії вказані в ч. 1 ст. 177 КПК.

З наданих суду матеріалів кримінального провадження вбачається, що Четвертий слідчий відділ (з дислокацією у м. Сумах) ТУ ДБР, розташованого у місті Полтаві здійснює досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000428 від 03.06.2024 за ч.5 ст. 407 КК України.

25.09.2024 о 16 год. 55 хв. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було затримано в порядку статті 208 КПК України, а 26.09.2024 ОСОБА_7 у вказаному кримінальному провадженні вручене письмове повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

В судовому засіданні ОСОБА_7 визнав свою причетність до вчинення злочину.

При цьому, додані до клопотання матеріали (протоколи допитів свідків, акт службового розслідування та інші документи) , досліджені в судовому засіданні, в їх сукупності містять дані, які дають підстави об`єктивному спостерігачу вважати, стверджувати, що ОСОБА_7 міг вчинити кримінальне правопорушення, яке йому інкримінують органи досудового розслідування. Тобто, повідомлена ОСОБА_7 підозра є обґрунтованою.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий вказує на наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме те, що: ОСОБА_7 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити вчиняти кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється.

Суд погоджується з доводами прокурора і вважає доведеними наявність ризиків, передбачених п.п.1,3ч.1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за скоєння якого передбачено зокрема покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років, характер вчиненого злочину а саме те що він самовільно покинув військову частину , та не повідомляв керівництво про своє місце перебування, а тому усвідомлюючи невідворотність покарання може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, така позиція відповідає практиці ЄСПЛ , зокрема в рішенні від 26.06.2001 у справі «Ilijkov v. Bulgaria» (§ 80, заява № 33977/96) суд зазначив, що суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений; на даний час не встановлені всі свідки події, а саме коло осіб з яким підозрюваний перебував до моменту вчинення кримінального правопорушення, тому підозрюваний може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, з якими він проходить військову службу.

У той же час прокурором не доведено наявність ризику, передбаченого п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України, оскільки на його обґрунтування не надано жодних доказів. Фактично вказаний ризик ґрунтуються на припущеннях.

Доказів неможливості утримання ОСОБА_7 під вартою за станом здоров`я не надано.

Відповідно до ч.8 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, а саме тримання під вартою.

Враховуючи викладене, дані щодо особи підозрюваного ОСОБА_7 , раніше не судимий , за місцевим проходження військової служби характеризувався позитивно, на обліку в лікаря нарколога та психіатра не перебуває, а також ту обставину, що кримінальне провадження знаходиться на початковій стадії досудового розслідування, на час розгляду клопотання є всі підстави вважати, що більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть запобігти ризикам, доведеним стороною обвинувачення, а тому клопотання слідчого в частині застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає задоволенню, а в задоволенні клопотання сторони захисту про застосування більш м`якого запобіжного заходу, слід відмовити за необґрунтованістю.

Крім того, враховуючи, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину передбаченого ст. 407 КК України, під час дії воєнного стану, вважаю, що згідно положень ч. 4 ст. 183 КПК України, у даному випадку не потрібно визначати розмір застави.

Керуючись ст.ст. 179, 193-194, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Світловодськ, Кіровоградської області, що зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 24.11.2024 без визначення розміру застави.

У задоволенні клопотання сторони захисту про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту чи визначення розміру застави відмовити за необґрунтованістю.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особами, що перебувають під вартою з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1