У Х В А Л А

Іменем України

Справа № 285/4268/24

провадження № 1-кс/0285/1086/24

16 серпня 2024 року м. Звягель

Слідчий суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні ЄРДР № №0000802 від 15.08.2024, за ч. 4 ст. 186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання прокурора Звягельської окружної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна, а саме: золотий ланцюжок і підвіску, які належать потерпілій ОСОБА_3 , та одяг затриманого ОСОБА_4 .

В обґрунтування свого клопотання прокурор посилається на те, що 15.08.2024, близько 14 год. 30 хв., ОСОБА_4 достовірно знаючи, що по всій території України Указом Президента Україні №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» (зі змінами), затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-ІХ (зі змінами), з 05 год. 30 хв. 24.02.2022 до 20.05.2023 введено воєнний стан, дію якого продовжено та він триває, знаходячись поблизу будинку АДРЕСА_1 , побачив раніше незнайому йому ОСОБА_3 . У зазначений день, час і місці, та за вказаних обставин у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, направлений на умисне, відкрите, в умовах воєнного стану, викрадення чужого майна - золотого ланцюжка і підвіски, які знаходилися на шиї у ОСОБА_3 . Реалізуючи свій злочинний умисел, переслідуючи корисливий мотив, з метою особистого збагачення, ОСОБА_4 підійшов до ОСОБА_3 та розуміючи що його дії є відкриті, без застосування насильства та погроз, схопив рукою золотий ланцюжок з підвіскою та потягнув на себе і шляхом ривка відкрито викрав належне майно ОСОБА_3 .

Відомості про вчинення кримінального правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000802 від 15.08.2024 року.

15.08.2024 в ході проведення огляду місця події неподалік будинку АДРЕСА_1 , вилучено золотий ланцюжок і підвіску, які належать потерпілій ОСОБА_3 .

Того ж дня в ході проведення обшуку затриманого ОСОБА_4 в приміщенні Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області вилучено футболку червоного кольору з цифровим надписом «7» на спині та надписом «МАNCHESTER» спереду, кепку чорну з малюнками білими черепами і кістками та труси синього кольору.

Оскільки вилучене майно є речовим доказом, що зберігло на собі сліди, які можуть бути використані як докази, а також для проведення судових експертиз, у слідства виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.

Прокурор та підозрюваний ОСОБА_4 подали заяви про розгляд клопотання без їх участі.

Потерпіла ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилась. Будь-яких письмових заяв не подала.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Арешт майна це тимчасове позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину (ст.170 КПК). Він є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, застосування яких допускається лише у випадку, коли слідчий, прокурор доведе наявність трьох необхідних складових, а саме, що 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Ініціатор клопотання, звертаючись до суду з вимогою про арешт майна зазначив, що метою останнього є збереження речових доказів та проведення судових експертиз.

Постановою слідчого від 15.08.2024 вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000802 від 15.08.2024.

Подане клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України та в ньому обґрунтовано зазначено про необхідність арешту майна, яке відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України.

Суттєвих шкідливих наслідків тимчасового застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження для осіб, яких він стосується, не вбачається.

Згідно практики ЄСПЛ втручання у власність (користування) фізичних чи юридичних осіб це вимушений захід, який держава застосовує тимчасово для досягнення певного результату.

Втручання держави у володіння майном є виправданим, якщо воно здійснюється для задоволення суспільного інтересу, у визначенні якого Суд надає державам право користуватися значною свободою розсуду з огляду на те, що національні органи влади краще знають потреби власного суспільства і перебувають у кращому становищі, ніж міжнародний суддя для оцінки того, що становить суспільний інтерес.

Правомірним є арешт за умови одночасного існування критеріїв правомірності цього втручання (зокрема, законності, суспільного інтересу та справедливого балансу).

Отже, в даному випадку дотримано вимоги правомірності втручання у право власності фізичних осіб, таке втручання є законним, відповідає суспільному інтересу та при цьому враховано розумність та співмірність (справедливий баланс) обмеження права власності завданням кримінального провадження, передбаченим ст. 2 КПК України, оскільки іншим чином неможливо збереження речових доказів.

На підставі вищевикладеного, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав вважати, що вилучені предмети є речовими доказами, можуть зберегти на собі сліди кримінального правопорушення, а тому клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 98, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме:

- золотий ланцюжок і підвіску, які належать потерпілій ОСОБА_3 ;

- футболку червоного кольору з цифровим надписом «7» на спині та надписом «МАNCHESTER» спереду, кепку чорну з малюнками білими черепами і кістками та труси синього кольору.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її винесення.

Роз`яснити, що згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1