справа № 619/5327/23
провадження № 1-кс/619/779/24
УХВАЛА

іменем України

15 липня 2024 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Дергачі клопотання слідчого СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002264 від 27 жовтня 2023 року, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дергачі, українця, громадянина України, з повною середньою освітою, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

12 липня 2024 року до Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання слідчогоСВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що 27 жовтня 2023 року в період часу з 10:00 до 10:30, точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебував на території домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , де проживає ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з яким ОСОБА_5 був раніше знайомий.

В подальшому, у період часу з 10:00 до 10:30, перебуваючи в будинку за вказаною адресою між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 виник конфлікт на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, сутність яких в ході досудового розслідування на даний час встановити не представилось за можливе, у ході якого ОСОБА_5 , маючи прямий умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 , усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді смерті потерпілого, бажаючи діяти саме таким чином, умисно, використовуючи в якості знаряддя злочину металевий лом-цвяходер, тримаючи його у руці, у якій саме в ході досудового розслідування не встановлено, використовуючи фактор несподіванки, а також те, що ОСОБА_7 був розташований спиною до ОСОБА_5 , наніс останньому не менше двох ударів вказаним металевим ломом-цвяходером у потиличну ділянку голови, внаслідок яких потерпілий ОСОБА_7 помер на місці.

Згідно висновку експерта № 12-17/251-Дт/2023 від 27.10.2023 причиною смерті ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , стала несумісна з життям відкрита черепно-мозкова травма.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

18 квітня 2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України - вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

На теперішній час по кримінальному провадженню № 0002264 від 27.10.2023, не проведено всі необхідні слідчі (розшукові) дії, спрямовані на встановлення істини у провадженні та прийняття законного рішення у ньому. Зокрема, у вказаному кримінальному провадженні необхіно виконати наступне:

-призначити експертизу матеріалів і засобів відео-звукозапису (фоноскопічна експертиза);

-отримати висновок експерта про проведення фоноскопічної експертизи;

-допитати підозрюваного ОСОБА_5 , так як, раніше підозрюваний та сторона захисту утримувались від надання показань;

-виконати інші слідчі та розшукові дії необхідність у яких може виникнути в ході досудового розслідування;

-надати доступ до матеріалів досудового розслідування підозрюваному, у часі, об`єктивно достатньому для ознайомлення у повному обсязі, за відсутності зловживань процесуальними правами з боку сторони захисту;

- виконати процесуальні дії, направлені на закінчення досудового розслідування у кримінальному провадженні, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Проведення вищевказаних слідчих дій дадуть змогу забезпечити повне, всебічне встановлення всіх обставин кримінального правопорушення, інкримінованого ОСОБА_5 , та подальше їх використання в ході судового розгляду.

Проведенню вищезазначених процесуальних дій у тримісячний строк досудового розслідування перешкоджав великий обсяг проведених слідчих дій, завантаженість експертів при проведенні судових експертиз.

Ухвалою слідчого судді Дергачавського районного суду Харківської області від 11.06.2024 до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб до 18.07.2024 включно, без визначення розміру застави.

Ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 15 липня 2024 року строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002264 від 27.10.2023 продовжено до п`яти місяців, тобто до 18 вересня 2024 року.

В органу досудового розслідування виникла необхідність у продовженні строків тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 в рамках строків досудового розслідування, що дасть змогу в повному обсязі провести всі слідчі дії, отримати висновки судових експертиз та при завершенні досудового розслідування надати відкрити сторонам кримінального провадження матеріали для ознайомлення.

У зв`язку з тим, що завершити досудове слідство без продовження строку досудового розслідування неможливо, а також продовження строку запобіжного заходу відносно підозрюваного та враховуючи необхідність встановлення та перевірки всіх обставин вчинення кримінального правопорушення, а також отримання висновків призначених судових експертиз для остаточного та беззаперечного доведення вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, у кримінальному провадженні необхідно виконати наступне: отримати висновок судово-психіатричного експерта, з метою визначення психічного стану підозрюваного; вразі, встановлення обмеженої осудності підозрюваного, звернутись до суду із клопотанням про застосування примусових заходів медичного характеру; виконати інші слідчі та розшукові дії необхідність у яких може виникнути в ході досудового розслідування; надати доступ до матеріалів досудового розслідування підозрюваному, у часі, об`єктивно достатньому для ознайомлення у повному обсязі, за відсутності зловживань процесуальними правами з боку сторони захисту; виконати процесуальні дії, направлені на закінчення досудового розслідування у кримінальному провадженні, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Відомості у висновках вказаних експертиз дадуть змогу забезпечити повне, всебічне встановлення всіх обставин кримінального правопорушення, інкримінованого ОСОБА_5 та подальше їх використання в ході судового розгляду.

18 липня 2024 року закінчується строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , а ризики, передбачені ст. 177 КПК України на теперішній час не зменшились, то виникає необхідність у його продовженні, так як метою і підставами застосування запобіжного заходу, згідно з пп. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: - переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; - незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; - вчинити інше кримінальне правопорушення.

Одночасно ці обставини та ризики, підтверджують недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам, а вищевказані обставини виправдовують застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На цих підставах заявник клопотання просить продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 18 вересня 2024 року, у межах строку досудового розслідування.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з підстав, викладених у ньому.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні просили відмовити в задоволені клопотання, посилаючись на те, що підозра не є обґрунтованою, ризики не доведені. Захисник зазначила, щотруп ОСОБА_7 було виявлено 27 жовтня 2023 року, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК 18 квітня 2024 року, у разі причетності до вказаного злочину підозрюваний, на протязі п`яти місяців, мав можливсість залишити місце свого проживання, тобто ризик втечі відсутній. Враховуючи, що підозрюваний проживав з батьками похилого віку, просили змінити запобіжний захід на домашній арешт.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши надані до суду матеріали та докази в їх сукупності, слідчий суддя доходить до наступного.

Так, слідчим відділенням ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002264 від 27 жовтня 2023 року відносно підозрюваного ОСОБА_5 , за ознаками ч. 1 ст. 115 КК України.

Ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 22 квітня 2024 року до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб (до 15.06.2024 включно), без визначення розміру застави.

Ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 11 червня 2024 року продовженои щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування до 18 липня 2024 року (включно), без визначення розміру застави у кримінальному провадженні.

18 липня 2024 року закінчується строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , однак на теперішній час по кримінальному провадженню № 0002264 від 27.10.2023 не проведено всі необхідні слідчі (розшукові) дії, тому орган досудового розслідування звернувся з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, вчинити інше кримінальне правопорушення, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно ст. 178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зав`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Таким чином, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: - наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; - наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідча, прокурор; - недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Щодо наявності обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчий суддя користується практикою ЄСПЛ.

У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

«Обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими обґрунтовується затримання, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Волох проти України»).

При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Уявлення про «обґрунтовану підозру» має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.

Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка виконала затримання та оголосила підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.

Крім цього, у рішенні ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» № 9627/81 від 14 березня 1984 року суд зазначив, що «питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою»; у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23 жовтня 1994 року «факти, які є причиною виникнення підозрі не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вирок) чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процес) кримінального розслідування».

З матеріалів доданих до клопотання вбачається, що 18 квітня 2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України - вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

За результатами розгляду даного клопотання про продовження застосування запобіжного заходу слідчим суддею встановлено, що висновки органу досудового розслідування про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України не є очевидно необґрунтованими чи недопустимими, виходячи з наданих стороною обвинувачення доказів, а саме: показами свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , протоколами огляду місця події, обшуку, огляду предметів, протоколом слідчого експерименту проведеного за участі ОСОБА_5 , висновками експертів отриманими за результатами проведення судово-медичних, імунологічної та молекулярно-генетичних експертиз.

Слідчий суддя констатує, що на цій стадії кримінального провадження, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, суд повинен лише надати оцінку тому чи достатньо отриманої інформації та досліджених доказів, для того, щоб допустити можливість, що особа щодо якої вирішується питання про застосування запобіжного заходу могла вчинити кримінальне правопорушення, яке їй інкримінується. Питання ж оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні того чи іншого злочину входить до компетенції суду під час розгляду кримінального провадження по суті.

З огляду на зазначене, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри, на даній стадії проведення досудового розслідування кримінального провадження, щодо можливості вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України за викладених у клопотанні обставин. Вказане може бути підставою для продовження застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді запобіжного заходу.

З представленого до суду клопотання вбачається неможливість завершити досудове розслідування у зв`язку із необхідністю:

-призначити експертизу матеріалів і засобів відео-звукозапису (фоноскопічна експертиза);

-отримати висновок експерта про проведення фоноскопічної експертизи;

-допитати підозрюваного ОСОБА_5 , так як, раніше підозрюваний та сторона захисту утримувались від надання показань;

-виконати інші слідчі та розшукові дії необхідність у яких може виникнути в ході досудового розслідування;

-надати доступ до матеріалів досудового розслідування підозрюваному, у часі, об`єктивно достатньому для ознайомлення у повному обсязі, за відсутності зловживань процесуальними правами з боку сторони захисту;

- виконати процесуальні дії, направлені на закінчення досудового розслідування у кримінальному провадженні, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 15 липня 2024 року строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002264 від 27.10.2023 продовжено до п`яти місяців, тобто до 18 вересня 2024 року.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України слідчий суддя зазначає наступне.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя враховує наявність ризиків, передбачених пп. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, а саме: - переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; - незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; - вчинити інше кримінальне правопорушення.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначена обставина на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_5 у сукупності з іншими обставинами.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Надаючи оцінку можливості підозрюваним вчинення інших кримінальних правопорушень суд бере до уваги, що відсутність стійких соціальних зв`язків, підозрюваний офіційно не працює, тобто на даний час не має законних джерел заробітку, на теперішній час страждає на хронічне психічне захворювання у формі синдрому залежності внаслідок вживання аклоголю, а це підвищує ймовірність вчинення ним інших кримінальних правопорушень, а в сукупності з іншими обставинами кримінального провадження підтверджує наявність відповідного ризику.

З урахуванням конкретних обставин вчинення кримінального правопорушення, яке інкримінується підозрюваному, даних про особу підозрюваного, який на даний час не працює, раніше не судимий, суд вважає, що з урахуванням характеру та тяжкості злочину, у вчинені якого підозрюєтьсяОСОБА_5 , сукупність обставин, на підставі яких встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, вказує на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для забезпечення підозрюваним виконувати покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

При цьому слідчий суддя зазначає, що при оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, в тому числі і домашнього арешту, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, в тому числі домашній арешт, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.

Встановлені ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, спростовують твердження сторони захисту про можливість обрання до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Викладені обставини дають слідчому судді підстави для відмови в задоволенні клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу на домашній арешт.

Згідно ч. 1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

КПК України містить застереження виключно щодо сукупного строку тримання під вартою підозрюваного під час досудового розслідування, який не повинен перевищувати дванадцяти місяців у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів (ч. 3 ст. 197 КПК України).

Враховуючи приписи ч. 6 ст. 199 КПК України, а також те, що на момент розгляду клопотання сукупний строк тримання підозрюваного ОСОБА_5 не перевищує граничний строк, визначений ч. 3 ст. 197 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що продовження строку тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою на строк 60 днів буде відповідати вимогам КПК України,

На підставі вищезазначеного, для запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, суд приходить до висновку про необхідність продовження підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів в межах строку досудового розслідування, а саме: до 12 вересня 2024 року (включно).

З урахуванням підстав та обставин, передбачених ст.ст. 177, 178 КПК України, які викладені у мотивувальній частині ухвали, та з урахуванням положень п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України (щодо злочину, який спричинив загибель людини), при вирішенні питання про продовження підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає недоцільним визначення розміру застави.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчогоСВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002264 від 27 жовтня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - задовольнити.

Продовжити щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. ДергачіХарківського району Харківської області - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят днів), а саме - до 12 вересня 2024 року (включно), без визначення розміру застави у кримінальному провадженні.

Строк дії ухвали (в частині тримання під вартою) до 12 вересня 2024 року (включно).

У задоволенні клопотання підозрюваного та його захисника про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту - відмовити.

Копію ухвали вручити учасникам кримінального провадження та надіслати на адресу Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» - до виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, підозрюваним - в цей же строк з моменту отримання копії ухвали суду.

Повний текст ухвали оголошений учасникам судового провадження в приміщенні Дергачівського районного суду Харківської області 16 червня 2024 року о 08 годині 45 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1