Провадження № 1-кс/752/6696/24
У Х В А Л А

28 серпня 2024 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , представників власника майна ОСОБА_3 - адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва клопотання заступника начальника відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_6 , подане у кримінальному провадженні №0000033 від 21.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191, ч. 3 ст. 358 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна,-

встановив:

до слідчого судді надійшло клопотання заступника начальника відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_6 , у якому просить накласти арешт на майно у кримінальному провадженні № 0000033 від 21.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191, ч. 3 ст. 358 КК України, яке вилучено під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , та належить ОСОБА_3 , а саме: Ноутбук «Lenovo», серійний номер PW0335B8 з зарядним пристроєм; Мобільний телефон IPhone 15 PRO MAX з сім-картою НОМЕР_1 ; Виписка з банківського рахунку CIMBAHQ MISTRAL CAPITAL MANAGEMEMT LIMITED від 11.03.2024.

Представник власника майна ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні просила відмовити у задоволенні клопотання. Зазначила, що прокурором порушено вимоги ч. 5 ст. 171 КПК України, оскільки обшук проведено 13.08.2024 року, а клопотання про арешт тимчасово вилученого майна надійшло до суду лише 16.08.2024 року. Також посилалась на порушення вимог ч. 6 ст. 173 КПК України.

Зазначає, що місцезнаходження органу досудового розслідування за адресою - АДРЕСА_2 , тому клопотання повинно розглядатись Шевченківським районним судом м. Києва.

Також зазначає, що обшук було проведено неналежним складом слідчих, а вилучене майно, зокрема ноутбук з зарядним пристроєм, належить на праві власності ТОВ «Кона-Трейдинг». Телефон, який вилучили, був оглянутий при обшуку.

Вважає, що клопотання не підлягає задоволенню, оскільки вилучене майно не відповідає критеріям ст. 98 КПК України про що надала письмові заперечення.

Представник власника майна ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 підтримав позицію адвоката ОСОБА_5 та просив відмовити у задоволенні клопотання. Зазначив, що клопотання прокурора в порушення вимог ст. 171 КПК України не містить відповідного обґрунтування необхідності арешту майна. Також посилається на те, що ОСОБА_3 не є підозрюваною у кримінальному провадженні.

Зазначав, що оскільки прокурором подано клопотання про арешт майна з пропуском строку передбаченого КПК України, тому у задоволенні клопотання про арешт майна повинно бути відмовлено, а майно повернуто особі, в якої його було вилучено, про що надав письмові заперечення.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про день, час та місце засідання повідомлявся належним чином, що не перешкоджає розгляду клопотання у відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України.

Вивчивши клопотання та матеріали, якими воно обгрунтовується, заслухавши пояснення представників власника майна, прихожу до наступних висновків.

Із матеріалів клопотання вбачається, що у провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000033 від 21.02.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 3 ст. 358 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що згідно матеріалів досудового розслідування встановлено, що групою компаній до якої входить британська юридична особа MISTRAL CAPITAL MANAGEMENT LIMITED (код юридичної особи 06686834, UnitedKingdom) та вітчизняні фармацевтичні дистриб`ютори ТОВ «АТ-Фарма» (), ТОВ «Буст Фарма» () та іншими суб`єктами господарської діяльності налагоджено протиправну схему з завищення цін на лікарські засоби понад законодавчо визначені норми.

Законодавством України передбачено державне регулювання цін на лікарські засоби, що знаходяться в Національному переліку основних лікарських засобів, затвердженому Постановою КМУ від 25.03.2009 № 333 та Переліку лікарських засобів, які підлягають реімбурсації за програмою державних гарантій медичного обслуговування населення, затвердженому Наказом МОЗ України від 21.08.2023 № 1495 незалежно від ринку збуту оптованацінка повинна бути не вище 10%, а на лікарські засоби, що закуповуються за бюджетні кошти націнка повинна не перевищувати 10% незалежно від знаходження препарату у вищезазначених переліках.

За наявними даними, компанія «Mistral capital management», яка є підконтрольна громадянам України, які являються фактичними власниками ТОВ «АТ-Фарма» та ТОВ «Буст Фарма». Британська юридична особа використовується для завищення ціни на лікарські засоби як транзитер в ланцюгу постачання. Фактично вказана юридична особа не є виробником препаратів, а є орендарем торгової марки «Віста» та укладає договори із заводами-виробниками на контрактне виробництво лікарських засобів саме під вказаний бренд.

Таким чином, група невстановлених компаній до якої входить британська юридична особа MISTRAL CAPITAL MANAGEMENT LIMITED (код юридичної особи 06686834, United Kingdom) та вітчизняні фармацевтичні дистриб`ютори ТОВ «АТ-Фарма» () та ТОВ «Буст Фарма» () налагодили механізм завищення цін на території країн ЄС, ОАЕ та Королівства Великої Британії та полягає в тому, що «Mistral capital management» купує у заводів-виробників ліки за низькими цінами, а на території України цей же лікарський засіб вже реалізовується до бюджетних закладів охорони здоров`я підконтрольними суб`єктами підприємницької діяльності за цінами в 4-20 разів вищими від початкових цін контракту.

У подальшому, фактичну ціну лікарських засобів, які реалізуються вищезазначеною групою компаній, штучно завищено понад граничних меж, передбачених Постановою КМУ від 17.10.2008 № 955 «Про заходи щодо стабілізації цін на лікарські засоби», що створило умови для заволодіння коштами Державного бюджету України.

Окремо слід зазначити, що з метою збуту препаратів, що імпортуються ТОВ «Буст Фарма» на територію України та реалізуються ТОВ «АТ-Фарма» до закладів охорони здоров`я, створено т.зв. програму «бонусів» (неправомірна вигода), яка полягає в наданні службовим особам закладів охорони здоров`я неправомірної вигоди за те що заклад охорони здоров`я закуповує саме препарати торгової марки «Віста».

Крім того, з метою виведення коштів у тіньовий сектор економіки, мінімізації податкового навантаження та легалізації коштів отриманих злочинним шляхом налагоджено механізм обготівковування коштів із використанням великої кількості фізичних осіб-підприємців.

До зазначеної схеми обготівковування залучено понад 100 ФОПів, такі як: ФОП ОСОБА_7 , ФОП ОСОБА_8 , ФОП ОСОБА_9 , ФОП ОСОБА_10 , ФОП ОСОБА_11 , ФОП ОСОБА_12 , ФОП ОСОБА_13 , ФОП ОСОБА_14 , ФОП ОСОБА_15 , ФОП ОСОБА_16 , ФОП ОСОБА_17 , ФОП ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_19 , ФОП ОСОБА_20 , ФОП ОСОБА_21 , ФОП ОСОБА_22 , ФОП ОСОБА_23 , ФОП ОСОБА_24 , ФОП ОСОБА_25 , ФОП ОСОБА_26 , ФОП ОСОБА_27 , ФОП ОСОБА_28 , ФОП ОСОБА_29 , ФОП ОСОБА_30 , ФОП ОСОБА_31 , ФОП ОСОБА_32 , ФОП ОСОБА_33 , ФОП ОСОБА_34 , ФОП ОСОБА_35 , ФОП ОСОБА_36 , ФОП ОСОБА_37 , ФОП ОСОБА_38 , ФОП ОСОБА_39 , ФОП ОСОБА_40 , ФОП ОСОБА_41 , ФОП ОСОБА_42 , ФОП ОСОБА_43 , ФОП ОСОБА_44 , ФОП ОСОБА_45 , ФОП ОСОБА_46 , ФОП ОСОБА_47 , ФОП ОСОБА_48 , ФОП ОСОБА_49 , ФОП ОСОБА_50 , ФОП ОСОБА_51 , ФОП ОСОБА_52 , ФОП ОСОБА_53 , ФОП ОСОБА_54 , ФОП ОСОБА_55 , ФОП ОСОБА_56 , ФОП ОСОБА_57 , ФОП ОСОБА_58 , ФОП ОСОБА_59 , ФОП ОСОБА_60 , ФОП ОСОБА_61 , ФОП ОСОБА_62 , ФОП ОСОБА_63 , ФОП ОСОБА_64 , ФОП ОСОБА_65 , ФОП ОСОБА_66 , ФОП ОСОБА_67 , ОСОБА_68 , ФОП ОСОБА_69 , ФОП ОСОБА_70 , ФОП ОСОБА_71 , ФОП ОСОБА_72 , ФОП ОСОБА_73 , ФОП ОСОБА_74 , ФОП ОСОБА_75 , ФОП ОСОБА_76 , ФОП ОСОБА_77 , ФОП ОСОБА_78 , ФОП ОСОБА_79 , ФОП ОСОБА_80 , ФОП ОСОБА_81 , ФОП ОСОБА_82 , ФОП ОСОБА_83 , ФОП ОСОБА_84 , ФОП ОСОБА_85 , які є неофіційно працевлаштованими співробітниками вищезазначених компаній. Зазначеними ФОПами укладено договори із компанією «Mistralcapitalmanagement» на надання послуг «вивчення ринку», «просування товару», «комерційного посередництва», за які ФОПи отримують оплату від 5 до 30 тис євро щомісяця. У подальшому вказані кошти знімаються у банкоматах та використовуються для надання неправомірної вигоди службовим особам закладів охорони здоров`я.

13.08.2024 у період часу з 07 год. 12 хв. до 09 год. 58 хв. на підставі ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва, справа № 752/15282/24, проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , у ході якого виявлено та вилучено речі, які належать ОСОБА_86 та мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, а саме:

Ноутбук «Lenovo», серійний номер PW0335B8 з зарядним пристроєм;

Мобільний телефон IPhone 15 PRO MAX з сім-картою НОМЕР_1 ;

Виписка з банківського рахунку CIMBAHQ MISTRAL CAPITAL MANAGEMEMT LIMITED від 11.03.2024.

13.08.2024 слідчим СУ ГУНП у м. Києві винесено постанову про визнання речовим доказом у кримінальному провадженні.

Прокурор посилається на те, що існують достатні підстави вважати, що тимчасово вилучені речі та предмети підпадають під ст. 98 та ч. 1 ст. 170, ч. 2 ст. 170, ч. 3 ст. 170,ч. 4 ст.170 KПK України та на них необхідно накласти арешт з метою забезпечення їх збереження як речового доказу та недопущення подальшого відчуження (оскільки майно відповідає критеріям речового доказу).

Відповідно до п.7 ст. 237 КПК України, вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, до матеріалів клопотання долучена постанова слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_87 від 13.08.2024 року про визнання речей та документів, які вилучені під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , та належить ОСОБА_3 , а саме: Ноутбук «Lenovo», серійний номер PW0335B8 з зарядним пристроєм; Мобільний телефон IPhone 15 PRO MAX з сім-картою НОМЕР_1 ; Виписка з банківського рахунку CIMBAHQ MISTRAL CAPITAL MANAGEMEMT LIMITED від 11.03.2024, речовими доказами у кримінальному провадженні №0000033.

Таким чином, у відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України, є достатні підстави вважати, що вилучені речі та документи можуть відповідати критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 168 КПК України, тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч.5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Посилання представників власника майна на порушення вимог ч.5 ст. 171 КПК України спростовуються матеріалами клопотання, оскільки відповідно до поштового відправлення, прокурор з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна звернувся 14.08.2024 року, тобто у строк передбачений КПК України.

Також, щодо посилання представника власника майна на непідсудність даного клопотання Голосіївському районному суду м. Києва, слідчий суддя звертає увагу, що до клопотання прокурора долучено копію наказу про визначення місць розташування та проведення досудового розслідування відділів СУ ГУНП у м. Києві № 765 від 18.04.2023 року, відповідно до якого визначено місце знаходження органів досудового розслідування, які входять у структуру СУ ГУНП у м. Києві, службові приміщення в адміністративних будівлях за адресами у місті Києві, зокрема, вул. Антоновича, 114, м. Київ.

Беручи до уваги вищевикладене, а також враховуючи що, прокурор у відповідності до вимог ч. 5 ст. 171 КПК України звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт вилученого майна, також з метою збереження речового доказу, та забезпечення подальшого повного, всебічного та об`єктивного розслідування вказаного кримінального провадження, клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

На підстав викладеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 175 Кримінального процесуального кодексу України,-

п о с т а н о в и в:

клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на майно у кримінальному провадженні №0000033 від 21.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191, ч. 3 ст. 358 КК України, яке вилучено під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , та належить ОСОБА_3 , а саме:

-Ноутбук «Lenovo», серійний номер PW0335B8 з зарядним пристроєм;

-Мобільний телефон IPhone 15 PRO MAX з сім-картою НОМЕР_1 ;

-Виписка з банківського рахунку СІМ BAHQ MISTRAL CAPITAL MANAGEMEMT LIMITED від 11.03.2024.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1