У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2024 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника власника майна - адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001726 від 21.08.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 305 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Подільського районного суду м. Києва надійшло слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001726 від 21.08.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 305 КК України.

В обгрунтування клопотання вказує на те, що органом досудового розслідування встановлено, що організована група осіб здійснюють незаконне виробництво, виготовлення, зберігання, перевезення чи пересилання з метою збуту та незаконний збут наркотичних засобів на території Подільського району та інших районів міста Києва, перелік котрих визначено постановою № 770 «Про затвердження переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів».

З метою вчинення особливо тяжких злочинів, які полягали у незаконному придбанні, зберіганні та перевезенні, з метою збуту, а також незаконному збуті наркотичних засобів на території міста Києва, у невстановлений досудовим розслідуванням час, однак не пізніше липня 2023 року, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , керуючись корисливим мотивом і прагненням до наживи, маючи надійний канал поставки наркотичних засобів, вирішив створити акаунт «ІНФОРМАЦІЯ_3» у багатоплатформовому клауд-месенджері «Telegram», з метою протиправного особистого збагачення, шляхом вчинення систематичного незаконного придбання, зберігання, перевезення з метою збуту, а також незаконного збуту наркотичних засобів на території м. Києва.

Встановлено, що акаунт «ІНФОРМАЦІЯ_3» у багатоплатформовому клауд-месенджері «Telegram», слугував для пошуку клієнтів (споживачів) та подальшого отримання замовлень на придбання наркотичних засобів.

Під час проведення досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_7 залучив до протиправної діяльності пов`язаної з незаконним придбанням, зберіганням перевезенням та пересиланням з метою збуту та незаконним збутом наркотичних засобів, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , паспорт громадянина України номер НОМЕР_1 виданий Солом`янським РУ ГУ МВС України в м. Києві, РНОКПП: НОМЕР_2 .

Зокрема, ОСОБА_8 , будучи довіреною особою ОСОБА_7 , за вказівкою останнього покладався обов`язок звітування про отримані грошові кошти від незаконного збуту наркотичних засобів, отримував грошові кошти за їх збут, прибуток розподіляв між учасниками групи; здійснював зберігання, безпосереднє формування об`ємів наркотичних засобів, шляхом зважування, фасування до відповідного пакування, з метою подальшого збуту кінцевим покупцям; приймав через ОСОБА_7 замовлення на збут наркотичних засобів; здійснював безпосередній збут наркотичних засобів споживачам та отримував грошові кошти за вказану діяльність, як у національніи? та іноземніи? валюті, так і в безготівковій формі.

У ході проведення досудового розслідування, 25.10.2024, приблизно о 14 годині 04 хвилин, за адресою: АДРЕСА_3 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , затримано у порядку ст. 208 КПК України, та в ході проведення особистого обшуку вилучено мобільний телефон «Apple iPhone» чорного кольору, мобільний телефон «Apple iPhone 13», ключі від автомобіля марки «BMW 530I» синього кольору, реєстраційний номер НОМЕР_3 , номер кузова: НОМЕР_4 .

Окрім того, 25.10.2024 у період часу з 16:55 год. 18:01 год., у приміщенні ТРЦ «Скаймол», що за адресою: м. Київ, пр-т. Романа Шухевича, 2Т, проведено огляд місця події, в ході проведення якого виявлено та вилучено наступне: гаманець чорного кольору, в якому знаходиться посвідчення водія на ім`я ОСОБА_8 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу на автомобіль марки «BMW 530I» ( НОМЕР_5 ), банківська картка «Приват Банк» НОМЕР_6 , банківська картка «Монобанк» НОМЕР_7 , дві картки «Nike» та «Sport Life»; грошові кошти, а саме 81 купюра номіналом по 500 грн, 16 купюр номіналом по 200 грн, 3 купюри номіналом по 100 грн, 2 купюри по 100 дол. США (КВ87372420Н, КВ00682025L), 1 купюра номіналом 10 дол. США, (G6920596B), 17 упакувань рожевого кольору, при відкритті кожної з яких, виявлено полімерний згорток чорного кольору, всередині вакуумний прозорий пакет з офольгованим згортком з грудкоподібною речовиною білого кольору.

У органу досудового розслідування є підстави вважати, що майно, а саме грошові кошти: 81 купюра номіналом по 500 грн, 16 купюр номіналом по 200 грн, 3 купюри номіналом по 100 грн, 2 купюри по 100 дол. США (КВ87372420Н, КВ00682025L), 1 купюра номіналом 10 дол. США, (G6920596B), набуті внаслідок вчинення кримінальних правопорушень, пов`язаних із незаконним придбанням, зберіганням перевезенням та пересиланням з метою збуту та незаконним збутом наркотичних засобів. Вилучені два мобільних телефони марки «Apple Iphone» чорного кольору в чохлах чорного кольору, є підшуканими, пристосованими та використаними як засоби та знаряддями вчинення кримінального правопорушення, та можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також могли зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, бути одержані внаслідок його вчинення.

Вказані речі та документи постановою слідчого від 25 жовтня 2024 року визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, тому з метою забезпечення збереження речових доказів та конфіскації майна як виду покарання, слідчий просить накласти арешт на вказане майно.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав із підстав, наведених в ньому, та просив його задовольнити. При цьому вказав, що на даній стадії досудового розслідування встановлюється причетність

Представник власника майна - адвокат ОСОБА_4 заперечила щодо задоволення клопотання з підстав, викладених у письмових запереченнях.

Дослідивши клопотання про арешт майна та матеріали кримінального провадження на його обґрунтування, заслухавши думку учасників, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Вказана норма узгоджується зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

Відповідно до ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

У рішенні Європейського суду з прав людини по справі «East/West Alliance Limited» проти України», в п. 167 рішення Суд наголошує на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним. Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля.

У п.168 суд також нагадує, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи.

Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдається досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар. Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти.

Втручання держави в право власності особи є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення «суспільного», «публічного» інтересу, при визначенні якого Європейський суд з прав людини надає державам право користуватися «значною свободою (полем) розсуду». Втручання держави в право на мирне володіння майном може бути виправданим за наявності об`єктивної необхідності у формі суспільного, публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності.

Згідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

За вимогами ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 10, ч. 11 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчим суддею встановлено, що Подільською окружною прокуратурою міста Києва здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001726 від 21.08.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 305 КК України.

25.10.2024 під час затримання ОСОБА_8 в порядку ст.. 208 КПК України та під час його особистого обшуку в нього вилучено мобільний телефон «Apple iPhone» чорного кольору, мобільний телефон «Apple iPhone 13», ключі від автомобіля марки «BMW 530I» синього кольору, реєстраційний номер НОМЕР_3 , номер кузова: НОМЕР_4 , що підтверджується протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 25.10.2024.

Окрім того, 25.10.2024 у приміщенні ТРЦ «Скаймол», що за адресою: м. Київ, пр-т. Романа Шухевича, 2Т, проведено огляд місця події, в ході проведення якого виявлено та вилучено наступне: гаманець чорного кольору, в якому знаходиться посвідчення водія на ім`я ОСОБА_8 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу на автомобіль марки «BMW 530I» ( НОМЕР_5 ), банківська картка «Приват Банк» НОМЕР_6 , банківська картка «Монобанк» НОМЕР_7 , дві картки «Nike» та «Sport Life»; грошові кошти, а саме 81 купюра номіналом по 500 грн, 16 купюр номіналом по 200 грн, 3 купюри номіналом по 100 грн, 2 купюри по 100 дол. США (КВ87372420Н, КВ00682025L), 1 купюра номіналом 10 дол. США, (G6920596B), 17 упакувань рожевого кольору, при відкритті кожної з яких, виявлено полімерний згорток чорного кольору, всередині вакуумний прозорий пакет з офольгованим згортком з грудкоподібною речовиною білого кольору, що підтверджується протоколом огляду місця події від 25.10.2024.

Постановою слідчого від 25.10.2024 року вищевказані речі та документи визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

26.10.2024 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК Укпаїни.

Таким чином, наведене вище свідчить про те, що вказане майно може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим слідчий суддя має достатні підстави вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, також є достатні підстави вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, що є належною правовою підставою для арешту вказаного майна.

З огляду на положення ч. 1, 2, 3 ст. 170 КПК України майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

У відповідності до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, враховує правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що арешт майна є тимчасовим заходом забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження, який в подальшому може бути скасований у визначеному законом порядку.

Твердження представника власника майна про те, що в порушення вимог ст. 132 КПК України клопотання не містить доказів наявності потреби досудового розслідування, яка виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи ОСОБА_8 на переконання слідчого судді, є безпідставними та передчасними, оскільки матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Із урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором, у відповідності до ч.2 ст. 171 КПК України, доведено необхідність накладення арешту на вказане майно, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу, а тому незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, у зв`язку з чим накладення арешту на вказане майно є необхідною умовою досягнення дієвості кримінального провадження.

Слідчий суддя також враховує, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі наведеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, а також конфіскації майна, як виду покарання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання та накладення арешту на майно.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170, 172-174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001726 від 21.08.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 305 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно, що належить ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме на:

мобільний телефон «Apple iPhone» чорного кольору, мобільний телефон «Apple iPhone13», гаманець чорного кольору, в якому знаходиться повідчення водія на ім`я ОСОБА_9 ( НОМЕР_5 ), банківська картка «ПриватБанк» НОМЕР_6 , банківська картка «Монобанк» НОМЕР_7 , дві картки «Nike» та «Sport Life», грошові кошти, а саме 81 купюра номіналом по 500 грн., 16 купюр номіналом по 200 грн., 3 купюри номіналом по 100 грн., 2 купюри номіналом по 100 дол. США (КВ87372420Н, КВ00682025L), 1 купюра номіналом 10 дол. США (G6920596B), із позбавленням права користування, відчуження та розпорядження вказаним майном.

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що згідно із частинами 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_10