Провадження № 1-КС/712/4899/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2024 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Соснівського районного суду м. Черкаси клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Черкаській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , погоджене прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, Черкаського району, Черкаської області, українця, громадянина України, освіти вища, студента ЧНУ імені Богдана Хмельницького, інвалідом, учасником бойових дій, постраждалим внаслідок аварії на ЧАЕС, депутатом не являється, місце реєстрації: АДРЕСА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.121 КК України у кримінальному провадженні №0003189 від 29.09.2024,

УСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого управління Головного управління Національної поліції в Черкаській області старший лейтенант поліції ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивує тим, що у провадженні СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003189 від 29.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 29.09.2024, близько 18 години 20 хвилин, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи біля будинку АДРЕСА_3 , під час конфлікту, який виник раптово на ґрунті особистих неприязних стосунків, тримаючи в правій руці ніж, умисно наніс ним ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , один удар в ділянку грудної клітки зліва, в результаті чого заподіяв останньому, згідно медичної довідки, тілесні ушкодження у вигляді проникаючого ножового поранення грудної клітини ліворуч, травматичного гемопневмотораксу, які, відповідно до Правил судово-медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України № 6 від 17.01.1995, відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень за ознакою небезпеки для життя, після чого потерпілого було доставлено до КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги».

29.09.2024 ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України та з дотриманням вимог ст.ст. 276-278 КПК України 30.09.2024 йому здійснено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.

Причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами оглядів місця події від 29.09.2024; даними протоколів допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та потерпілого ОСОБА_8 ; іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Обґрунтовуючи необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, прокурор посилається на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- ризик можливого переховування від органу досудового розслідування з підстав тяжкості покарання, що загрожує, який обґрунтовується тим, що ОСОБА_6 в разі обрання запобіжного заходу більш м`якого, що не пов`язаний із триманням під вартою, усвідомлюючи, що він підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до восьми років, матиме реальну можливість переховуватися від органу досудового розслідування та суду чи змінити місце проживання. Окрім цього, слід врахувати, що підозрюваний ОСОБА_6 офіційно непрацюючий, а тому не маючи жодного джерела доходів, перебуваючи на волі, може не з`являтися до слідчих органів та/або суду, виїхати на заробітки.

- ризик незаконного впливу на свідків, потерпілого в даному кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_6 проживає в тому ж будинку, що і більшість свідків у кримінальному провадженні, які безпосередньо судом не допитані, тому він матиме реальну можливість здійснювати незаконний вплив на свідків (шляхом вмовлять, погроз чи шантажу), з метою зміни останніми раніше наданих показань на його користь чи відмови від надання показань з метою уникнення ним кримінальної відповідальності.

Запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, домашнього арешту не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні.

Слідчий клопотання підтримав, просив задовільнити, вказав, що з огляду на обставини справи, характер вчиненого кримінального правопорушення забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного можливо тільки застосувавши запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання, зазначив, що розкаюється у скоєному, раніше до відповідальності не притягався, дуже рознервувався у відповідь на поведінку потерпілого, який ображав його, просив застосувати домашній арешт.

Захисник ОСОБА_5 заперечувала проти задоволення клопотання слідчого, просила застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, вважає, що саме такий запобіжний захід буде достатнім для забезпечення належної поведінки підозрюваного.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, приходить до наступного.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

У провадженні СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003189 від 29.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

30.09.2024 ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0003189 від 29.09.2024 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.

Причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, підтверджується зібраними в ході досудового розслідування та дослідженими у судовому засіданні доказами, а саме: протоколами оглядів місця події від 29.09.2024; даними протоколів допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та потерпілого ОСОБА_8 ; іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

29.09.2024 ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

При цьому надаючи оцінку обґрунтованості підозри, варто звернути увагу, що згідно практики Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення від 22.10.1997р. у справі «Ердагоз проти Туреччини», № 21890/93, §51; рішення від 30.08.1990р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», серія A № 182, § 32).

Також слід зауважити, що слідчий суддя на етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою кримінального кодексу ця особа підлягає відповідальності.

Слідчий суддя вважає, що докази, надані органами досудового розслідування підтверджують наявність обґрунтованої підозри, повідомленої ОСОБА_6 у кримінальному провадженні за № 0003189 від 29.09.2024 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.

Сторона обвинувачення в обґрунтування клопотання посилалась на наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: 1) можливе переховування від органів досудового розслідування та/або суду; 2) можливий незаконний вплив на свідків та потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні.

Із системного аналізу змісту ч. 2 ст. 177 і п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК убачається, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу - щодо встановлення наявності заявлених стороною обвинувачення ризиків слідчий суддя керується стандартом переконання «достатні підстави».

Так, існування кожного, вказаного у ч. 1 ст. 177 КПК ризику, має підтверджуватися фактами, наявність яких має бути переконливо продемонстрована (п. п. 85, 86 рішення ЄСПЛ від 30.01.2018 у справі «Макаренко проти України» /Makarenkov. Ukraine, заява №622/11).

Таким чином, ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Оцінюючи зазначені у клопотанні ризики, їх обґрунтування та надані на підтвердження цього докази, слідчим суддею враховано таке.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду обґрунтовується тим, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, який посягає на життя та здоров`я особи, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, під тягарем відповідальності за скоєний злочин, а також можливості бути засудженим до позбавлення волі на певний строк, може залишити місце свого проживання.

Ризик незаконного впливу на свідків, потерпілого в даному кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_6 проживає в тому ж будинку, що і більшість свідків у кримінальному провадженні, тому він матиме реальну можливість здійснювати незаконний вплив на свідків (шляхом вмовлять, погроз чи шантажу), з метою зміни останніми раніше наданих показань на його користь чи відмови від надання показань з метою уникнення ним кримінальної відповідальності. Про наявність такого ризику також свідчить характер вчиненого злочину, який вчинено з застосуванням насильства проти особи та з використанням ножа.

Слідчий суддя вважає, що прокурором належними та допустимими доказами на цій стадії досудового розслідування доведено обґрунтованість підозри, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, та обґрунтованість застосування саме такого виду запобіжного заходу як тримання під вартою.

Розглядаючи заявлене клопотання, слідчий суддя відповідно до ст. 178 КПК України враховує, що підозрюваний притягається до кримінальної відповідальності за вчинення тяжкого злочину, не одружений, раніше не судимий, відповідно до висновку спеціаліста психіатра має встановлений розлад, що потребує додаткового дослідження в ході подальшого досудового розслідування.

Таким чином, на підставі викладеного вище для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні та заявленим у судовому засіданні, слідчий суддя вважає доведеним необхідність обрання запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою, оскільки, на його переконання, саме такий вид запобіжного заходу, забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та надасть можливість органу досудового розслідування досягти завдань, передбачених ст. 2 КПК України.

Слідчий суддя враховує доводи підозрюваного та захисника щодо обрання більш м`якого запобіжного заходу, проте вважає, що ними не доведено наявність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки не спростовано існування в кримінальному провадженні ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України, та не доведено відповідними доказами обставин, на які вони посилалися при обґрунтуванні необхідності обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а тому вважає, що у даному випадку такі доводи про обрання більш м`якого запобіжного заходу не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому розгляді кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків у справі та запобігання процесуальних ризиків.

Вказані суспільні інтереси, не дивлячись на презумпцію невинуватості, мають більшу вагу ніж правила про повагу до свободи особи, про що неодноразово зазначав ЄСПЛ, зокрема, в рішеннях по справах «Лабіта проти Італії» від 06.04.2001, «Рохліна проти Російської Федерації» від 07.04.2005, «Летельє проти Франції» від 26.06.1991, «Маріянчук та інші проти України» від 17.01.2019.

За наведених обставин слідчий суддя вважає, що обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є виправданим з урахуванням ризиків та обставин встановлених слідчим суддею, які впливають на суспільний інтерес.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Ураховуючи, що злочин, передбачений ч. 1 ст. 121 КК України, відноситься до умисних злочинів проти життя та здоров`я, приймаючи до уваги обставини кримінального правопорушення та особу підозрюваного, запобіжний захід у вигляді застави може бути недостатнім для забезпечення належної поведінки підозрюваного, у зв`язку з чим розмір застави не визначається.

Згідно з ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Керуючись ст. ст. 131-132, 176-178, 183-184, 193 194, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ "Черкаський слідчий ізолятор" строком 60 днів, в межах строку досудового розслідування, тобто до 27.11.2024 включно, без визначення розміру застави.

Строк тримання під вартою обраховувати з моменту затримання 29 вересня 2024 року о 18 год. 40 хв.

Ухвала про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Строк дії ухвали до 27.11.2024, включно.

Копію ухвали негайно вручити підозрюваному, його захиснику, слідчому, прокурору, направити до ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» МЮУ.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним, який тримається під вартою - з моменту вручення її копії.

Повний текст ухвали проголошений 04.10.2024 об 11 год 00 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1