Справа № 953/1737/22
н/п 1-кс/953/6687/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" вересня 2024 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкова клопотання про скасування арешту майна по кримінальному провадженню №0000033 від 04.02.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.190 КК України , -

встановив:

09.09.2024 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна по кримінальному провадженню №0000033 від 04.02.2022 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст.190 КК України, накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 08 лютого 2022 року по справі № 953/1737/22, а саме: Грошові кошти в сумі 5000 доларів США купюрами по 100 доларів США; Копію договору купівлі-продажу на квартиру АДРЕСА_1 (сто п`ятдесят дев`ять дріб вісімдесят чотири) від 04 лютого 2022 року між ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 РНКОПП НОМЕР_1 (продавець) та ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 РНОКПП НОМЕР_2 (покупець) на «2» арк.; Витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно на квартиру АДРЕСА_1 , Копію ухвали №643/2191/20 від 18.02.2020 року; Довідку про зареєстрованих осіб на 18.12.2018 в кв. АДРЕСА_1, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , Заяву (розписка) від ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 від 04.02.2022 та інші речі, які стосуються належного мені майна , а саме квартири АДРЕСА_1 та укладання договору купівлі_продажу на квартиру АДРЕСА_1 від 04 лютого 2022 року між ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 РНКОПП НОМЕР_1 (продавець) та ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 РНОКПП НОМЕР_2 (покупець).

В обґрунтування клопотання вказує, що після звернення до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_5 , він повідомив, що реєстрація права власності на підставі договору купівлі-продажу на квартиру АДРЕСА_1 від 04 лютого 2022 року між ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 РНКОПП НОМЕР_1 (продавець) та ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 РНОКПП НОМЕР_2 (покупець) не відбулась у зв`язку із тим, що правоохоронні органи вилучили вказані документи, що стосуються реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_1 у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000033 від 04.02.2022, тобто з втратою документів та заперечення укладання вказаного правочину, а тому належним способом захисту мого права буде звернення до суду. Окремо звертає увагу суду, що заочним рішенням Московського районного суду м. Харкова від 07.08.2023 року у справі №643/3336/22, яке набрало законної сили, позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_5 про визнання права власності на квартиру задоволено. Визнано дійсним договір купівлі - продажу квартири АДРЕСА_1 04 лютого 2022 року між ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 РНКОПП НОМЕР_1 (продавець) та ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 РНОКПП НОМЕР_2 (покупець) дійсним. Визнано право власності на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 Проте станом на 30 серпня 2024 року жодних дій по вказаному кримінальному провадженню №0000033 від 04.02.2022 не відбувається, жодній особі не повідомлено про підозру у вчиненні злочину, відповідальність за яке передбачена ст. 190 КК України. Заявник вважає, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба, тому просить скасувати арешт з його майна.

Заявник в судове засідання не прибув, подав до суду заяву, в якій клопотання про скасування арешту майна підтримує та просить задовольнити.

Слідчий та прокурор про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлені судом своєчасно та належним чином, в судове засідання не з`явилися. Прокурором Київської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_6 подано заперечення на дане клопотання, в якому просить розглянути дане клопотання за його відсутності, заперечує проти його задоволення, оскільки зняття арешту може призвести до втрати речових доказів, що може перешкодити кримінальному провадженню, стверджує, що не відпала потреба в арешті даного майна.

Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.

Дослідивши всі надані доводи учасниками в обґрунтування заявленого клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Встановлено за представленими матеріалами, що ХРУП №1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному №0000033 від 04.02.2022 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст.190 КК України.

Постановою про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 04.02.2024 слідчого СВ ХРУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 визнано речовими доказами по кримінальному провадженню №0000033 від 04.02.2022 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст.190 КК України речі та документи, з яких заявник просить зняти арешт.

Заявник посилається на те, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 08.02.2022 на належне їй майно було накладено арешт, який просить скасувати. Проте, з долучених до даної заяви ухвали та рішення суду неможливо з`ясувати чи є заявник власником того майна, з якого просить скасувати арешт, а також відомості про осіб та майно, щодо яких ці рішення були ухвалені.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. Також, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Вивчивши клопотання та додані документи, суд зазначає, що заявником пв заяві не доведено підстав скасування арешту, накладеного ухвалою слідчої судді Київського районного суду м.Харкова від 08.02.2022 по справі №953/1737/21 на майно, що вилучене вході огляду місця події та визнано речовими доказами, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба. Надані на обґрунтування клопотання роздруківки з реєстру судових рішень не містять даних щодо осіб, відносно яких винесені ці рішення, а вступна та резолютивна частини заочного рішення Московського районного суду м.Харкова від 07.08.2023 не містить відомостей щодо набрання цим рішенням законної сили, тому ці документи не підтверджують обставини, на які посилається заявник в обґрунтування клопотання про скасування арешту майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Досліджуючи обґрунтування заявника, слідчий суддя зазначає, що доводи заяви не є підтвердженими, посилання на те, що доцільність арешту відпала є передчасним та непідтвердженим належними доказами.

Згідно наданих до слідчого судді даних, вилучене майно є речовим доказом, арешт накладений в порядку п.1 ч.2 ст. 170 КПК України з метою збереження речового доказу.

Відповідно до ст.98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом є речовими доказами по справі.

При цьому, накладення арешту на майно по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від інших правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Доводи заявника щодо відсутності потреби арешту не є належним чином підтвердженим.

Слідчий суддя роз`яснює заявникові, що в подальшому, під час досудового розслідування або судового слідства, він не позбавлений можливості звернутись повторно до слідчого судді чи суду для зміни місця зберігання майна або скасування арешту, за наявності для цього належних підстав, за наявності обґрунтованих доказів на підтвердження необхідності його зміни, або скасування.

Таким чином, дослідивши всі доводи заявника та представлені матеріали по кримінальному провадженню №0000033 від 04.02.2022 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст.190 КК України, слідчий суддя зазначає, що порушень ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, які б потягли за собою порушення права власності, у розумінні «справедливого балансу» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи та третіх осіб не встановлено за результатами розгляду даного клопотання, на підставі тих доказів, що надані.

З урахуванням викладеного вище, зважаючи на те, що на теперішній час досудове розслідування, розпочате за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України триває, не проведені всі слідчі дії, необхідні для прийняття відповідного процесуального рішення, слідчий суддя вважає, що арешт не втратив своєї актуальності.

Слідчому судді не доведено, що в подальшому застосуванні арешту майна у кримінальному провадженні, відпала потреба або арешт накладений не обґрунтовано.

Керуючись ст.ст.55, 107, 220, 303-307, 372, 376 ч.2 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Відмовити в задоволенні клопотання власника майна ОСОБА_3 по кримінальному провадженню №0000033 від 04.02.2022 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст.190 КК України, накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 08 лютого 2022 року про скасування арешту майна.

Слідчий суддя ОСОБА_1