Справа № 727/9246/24
Провадження № 1-кс/727/2201/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 серпня 2024 року Шевченківський районний суд м. Чернівці в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Чернівці клопотання старшого слідчого в ОВС 1-го відділення слідчого відділу Управління СБ України в Чернівецькій області ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по матеріалам кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000110 від 07.02.2023 року, відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Єнакієве, Донецької області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, раніше не судимого, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 110, ч. 5 ст. 111-1 КК України,-

за участю:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6

В С Т А Н О В И В :

Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , яке погоджене із прокурором Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_5 .

Посилається на те, що ОСОБА_4 будучи «депутатом так званої Народної Ради ЛНР ІІІ скликання», переслідуючи мету проведення незаконного «референдуму», наслідком якого стала зміна меж території та державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України, в період з 22.07.2022 по 11.08.2022, прийняв активну участь у не менше як семи зібраннях з мешканцями, ветеранами та трудовими колективами тимчасово окупованого міста Луганськ, на яких публічно наголошував як представник так званого законодавчого органу ЛНР про необхідність входження так званої «ЛНР» у склад РФ.

Водночас, головою так званої «Громадської палати ЛНР», 19.09.2022 направлено звернення до так званого «голови ЛНР» ОСОБА_7 з ініціативою проведення на тимчасово окупованій території Луганської області так званого «референдуму» з питання приєднання до Російської Федерації на правах адміністративно-територіальної одиниці РФ (далі за текстом «референдум»).

На підставі вказаного звернення, 20.09.2022 у м. Луганськ (більш точний час та місце органом досудового розслідування не встановлені) головою «Народної Ради ЛНР» ОСОБА_8 скликано та проведено позачергове засідання т.зв. «Народної Ради ЛНР», у якому прийняв участь ОСОБА_4 , під час якого винесено на розгляд та прийнято так званий «Закон «Про референдум Луганської народної республіки по питанню входження у склад Російської Федерації на правах суб`єкту РФ» і постанову про призначення такого «референдуму», а ОСОБА_7 , як «голова ЛНР», підписав даний «закон», чим ввів його у дію.

ОСОБА_4 , діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб з так званими «депутатами «Народної Ради ЛНР» та її головою, як «депутат Народного Совета ЛНР» проголосував за його прийняття, тим самим прийняв безпосередню участь в організації незаконного референдуму на тимчасово окупованій території України, створивши нормативне підґрунтя для його проведення у виді так званого Закону «Про референдум Луганської народної республіки по питанню входження у склад Російської Федерації на правах суб`єкту РФ» і постанови про призначення такого «референдуму».

Вказаним так званим законом регламентовано принципи проведення референдуму, юридичну силу рішення, прийнятого на референдумі, систему комісій референдуму, статус членів комісії референдуму, порядок проведення голосування та підрахунку голосів і установлення результатів голосування, забезпечення безпеки при підготовці і проведенні референдуму та інші питання пов`язані із підготовкою та проведенням референдуму.

У подальшому, не пізніше 20.09.2022, на виконання вказаного документа так званою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » організовано процес проведення зазначеного «референдуму», який відбувся з 23.09.2022 по 27.09.2022 на усій тимчасово окупованій території Луганської області та на так званих «закордонних дільницях» на території РФ.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_4 , 22.09.2022 прийняв участь в «нараді із спостерігачами з ІНФОРМАЦІЯ_3 », де вирішувались організаційні питання щодо проведення «референдуму», зокрема надання йому ознак легітимності. За результатами «референдуму» представники « ІНФОРМАЦІЯ_4 » оголосили, що за приєднання тимчасово окупованої території Луганської області до РФ проголосувало 98,42 %.

Як наслідок, 30.09.2022 президент РФ ініціював зустріч із так званими «головами республік», а фактично тимчасово окупованих території Донецької, Луганської, Запорізької та Херсонської областей, у тому числі із так званим «головою ЛНР» ОСОБА_7 , у м. Москва РФ (більш точні місце та час органом досудового розслідування не встановлені), в ході якої публічно визнав результати так званих «референдумів», у тому числі на тимчасово окупованій території Луганської області.

Під час вказаної зустрічі 30.09.2022, перебуваючи у м. Москва РФ (більш точні час та місце органом досудового розслідування не встановлено), так званий «голова ДНР» та президент РФ підписали так званий «договір між Російською Федерацією та Луганською народною республікою про прийнятя у склад Російської Федерації Луганської народної республіки та створення у складі Російської Федерації нових суб`єктів», чим порушили територіальну цілісність України у кордонах, визначених Конституцією України. Отже, ОСОБА_4 , будучи громадянином України, безпосередньо взяв участь в організації та проведенні незаконного «референдуму» на тимчасово окупованій території, який відбувся на тимчасово окупованій території Луганської області у період з 23 вересня 2022 року по 27 вересня 2022 року.

23.08.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 110, ч. 5 ст. 111-1 КК України, яке вручено останньому у спосіб, передбачений для вручення повідомлення.

23.08.2024 в офіційному друкованому виданні загальнодержавної сфери розповсюдження газеті «Урядовий кур`єр» та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора розміщено повідомлення про підозру та повістки про виклик ОСОБА_4 до слідчого відділу Управління СБ України в Чернівецькій області на 27.08.2024, 28.08.2024 та 29.08.2024 відповідно, однак ОСОБА_4 у визначений час не з`явився та не повідомив причин неявки.

30.08.2024 підозрюваного ОСОБА_4 оголошено у розшук.

Досудовим розслідуванням встановлено, що на даний час підозрюваний ОСОБА_4 переховується від органів досудового розслідування та суду і знаходиться на тимчасово окупованій території України з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_4 переховується від органу досудового розслідування на тимчасово окупованій території України, підозрюється у вчиненні ряду тяжких кримінальних правопорушень, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Просить обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, посилаючись на обставини викладенні в ньому.

Захисник в судовому засіданні не заперечувала щодо задоволення клопотання.

Заслухавши доводи прокурора, захисника, дослідивши матеріали подані до клопотання, приходжу до наступних висновків.

Встановлено, що 07.02.2023 року до ЄРДР за № 0000110 внесено відомості за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 110, ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Постановою начальника відділу обласної прокуратури ОСОБА_9 від 08 лютого 2023 року об`єднано в одному проваженні матеріали досудових розслідувань кримінальних проваджень № 0000110 від 07.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України та № 0000111 від 07.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 110 КК України в одне кримінальне провадження 0000110.

23.08.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 110, ч. 5 ст. 111-1 КК України, у спосіб, передбачений для вручення повідомлення.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні ряду тяжких кримінальних правопорушень, за вчинення яких законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років.

23.08.2024 в офіційному друкованому виданні загальнодержавної сфери розповсюдження газеті «Урядовий кур`єр» та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора розміщено повідомлення про підозру та повістки про виклик ОСОБА_4 до слідчого відділу Управління СБ України в Чернівецькій області на 27.08.2024, 28.08.2024 та 29.08.2024 відповідно, однак ОСОБА_4 у визначений час не з`явився та не повідомив причин неявки.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вказана позиція відображена, зокрема й в рішенні Суду від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства».

Так, з матеріалів кримінального провадження вбачається, що зазначені у клопотанні обставини підозри ОСОБА_4 можуть мати місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних та доказів.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, тому слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінальних правопорушень, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для обрання щодо нього обмежувального заходу.

Частиною 6 ст. 193 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

З матеріалів доданих до клопотання також встановлено, що ОСОБА_4 дійсно переховується від органу досудового розслідування на тимчасово окупованій території України.

Постановою старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Управління СБ України в Чернівецькій області ОСОБА_3 від 30 серпня 2024 року ОСОБА_4 оголошено в розшук.

Також суд бере до уваги те, що ОСОБА_4 у вчиненні ряду тяжких кримінальних правопорушень, за вчинення яких законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років, не має місця проживання та соціальних зв`язків для існування на не окупованій частині території України, знайомий зі свідками, що в свою чергу свідчить про існування ризиків того, що ОСОБА_4 намагатиметься у будь-який спосіб уникнути відповідальності та може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вважаю, що прокурором в судовому засіданні доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів передбачених ч.1 ст.176 КПК України не може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам передбаченим ст. 177 КПК України, а тому з урахуванням всіх з`ясованих судом обставин, підозрюваному ОСОБА_4 слід обрати міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Метою і підставою обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, вчинити інші кримінальні правопорушення, а також подальшому переховуванню від органів досудового розслідування та суду.

Відповідно до абз. 6 ч. 4 ст. 183 КПК України при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.176, 177, 178, 183, 193, 205, 309, 370-371 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Єнакієве, Донецької області, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Роз`яснити, що у відповідності до вимог ч.6 ст.193 КПК України, після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду протягом 5 днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1