Провадження № 1-кс/466/3421/24
У Х В А Л А

26 листопада 2024 року м.Львів

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Львова ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №1 Львівського РУП №1 Головного управління Національної поліції у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Галицької окружної прокуратури м. Львова ОСОБА_4 про допит потерпілої під час досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001227 від 09.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155 КК України, в порядку ст.225 КПК України, -

У С Т А Н О В И В:

25.11.2024 р. слідчий слідчого відділення відділу поліції №1 Львівського РУП №1 Головного управління Національної поліції у Львівській області лейтенант поліції ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м.Львова з клопотанням, яке погоджено прокурором Галицької окружної прокуратури міста Львова ОСОБА_4 про допит потерпілої під час досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001227 від 09.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155 КК України, в порядку ст.225 КПК України.

Клопотання вмотивоване тим, що у період часу з 2016 року по 2022 рік, у невстановлений досудовим розслідуванням час та дати, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи за місцем свого проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 та на території Львівської області, здійснював по відношенню до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , дії сексуального характеру.

На думку слідчого, на сьогодні, наявні ризики небезпеки для психічного здоров`я потерпілої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , які можуть унеможливити її допит в судовому засіданні або вплинути на повноту чи достовірність показань.

Враховуючи вищевказане, події, а саме сексуальне насилля, що має психотравмувальні ознаки та негативно вплинули на емоційний стан потерпілої.

Тобто, існує небезпека для психічного здоров`я потерпілої, яка була неповнолітньою в період вчинення щодо неї протиправних дій, а саме її емоційного стану, який зазнав негативного впливу після вчинення відносно неї злочину. Подальше психоемоційне напруження потерпілої унеможливить її допит в суді або вплине на повноту чи достовірність показань.

За таких обставин, слідчий вважає, що повне з`ясування у потерпілої відомостей про вчинене щодо неї кримінального правопорушення під час допиту в порядку ст.225 КПК України за участю законного представника є запорукою убезпечення потерпілої від повторного негативного психотравмуючого впливу ще й у суді під час судового провадження.

Окрім цього, за судовою практикою, до «інших обставин», що можуть унеможливити допит неповнолітнього в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань належать психологічні особливості такого потерпілого, пов`язані з віком. Адже, внаслідок індивідуальних вікових ознак або реабілітаційної роботи психологів дитина може забути деталі вчиненого щодо неї злочину або через страх та душевні страждання відмовитись давати показання.

Не можна залишати поза увагою і той факт, що зі спливом певного часу, протягом якого буде продовжуватися досудове розслідування та судовий розгляд, внаслідок стресового стану, негативних емоцій і травм від вчиненого правопорушення, у зв`язку неповнолітнім віком на момент вчинення правопорушення та особливостями пам`яті дітей такого віку, потерпіла ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в подальшому може просто не пам`ятати обставини вчиненого стосовно неї злочину, що призведе до втрати вагомих доказів у кримінальному провадженні.

Крім того, слідчий зазначає, що застосування положень ст.225 КПК України з метою неухильного забезпечення найкращих інтересів потерпілої дитини також узгоджується з практикою Верховного Суду.

Так, постановою Верховного Суду від 04.03.2020 (справа № 332/2216/17) залишено без задоволення касаційну скаргу засудженого, у тому числі щодо порушення його права на допит малолітнього потерпілого, оскільки судами попередніх інстанцій встановлено, що його допит може призвести до травмування психіки та негативних наслідків для дитини.

Обґрунтовуючи своє рішення, Верховний Суд послався на положення ч.1 ст.1 Конвенції Ради Європи про захист дітей від сексуальної експлуатації та сексуального насильства, яка передбачає, що кожна сторона вживає необхідних законодавчих або інших заходів для захисту прав й інтересів жертв, у тому числі їхніх особливих потреб як свідків, на всіх стадіях розслідування та кримінального провадження, зокрема шляхом забезпечення уникнення контакту між жертвами і правопорушниками в суді та приміщеннях правоохоронних органів, крім випадків, коли компетентні органи встановлять інше в найкращих інтересах дитини або коли розслідування чи провадження вимагають такого контакту.

За вимогами п.п. 68, 72 Керівних принципів Комітету міністрів Ради Європи щодо правосуддя, дружнього до дітей, прийнятих Комітетом міністрів Ради Європи 17.11.2010 року, слід уникати прямого контакту, протистояння або спілкування між дитиною-жертвою або дитиною-свідком з підозрюваним, наскільки це можливо, якщо тільки дитина-жертва не вимагає цього.

На переконання Верховного Суду, перехресний допит у суді дитини допустимий лише у виняткових випадках, коли вичерпано всі інші способи встановлення істини.

У кримінальному провадженні №0001227 показання потерпілої є вагомим доказом. Однак, у присутності ОСОБА_5 допитувана дитина може соромитись та/або боятись давати правдиві показання щодо застосування до неї сексуального насильства. Саме тому, допит в порядку ст. 225 КПК України необхідний для захисту прав і безпеки потерпілої від сексуального насильства дитини та допоможе мінімізувати ризик травматизації психічного стану неповнолітньої на момент вчинення щодо неї правопорушення, внаслідок участі в допиті у присутності особи, на яку вона вказує, як на кривдника. Більше того, допит, проведений у короткий період часу після події, допоможе зафіксувати важливі деталі злочину, адже, зі сплином часу внаслідок вікових особливостей потерпіла може забути обставини вчиненого відносно неї кримінального правопорушення.

3 огляду на викладене, з метою забезпечення найкращих інтересів потерпілої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зменшення кількості її допитів упродовж всього досудового слідства та судового розгляду, з урахуванням наявності обґрунтованих обставин, які можуть унеможливити її допит в суді або негативно вплинути на повноту чи достовірність її показань, задля забезпечення більшої інформативності відповідної слідчої дії, вбачається необхідність у проведенні допиту потерпілої у кримінальному провадженні №0001227 у відповідності до положень ст. 225 КПК України, а тому слідчий просить слідчого суддю задовольнити подане клопотання.

В судове засідання слідчий слідчого відділення відділу поліції №1 Львівського РУП №1 Головного управління Національної поліції у Львівській області лейтенант поліції ОСОБА_3 не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутності, клопотання підтримав в повному обсязі та просила його задовольнити за викладених у ньому обставин.

Відтак, у відповідності до положень ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання документи, вважає, що клопотання підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що у провадженні слідчого відділення відділу поліції №1 Львівського районного управління поліції №1 ГУ НП у Львівській області, перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001227 від 09.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у період часу з 2016 року по 2022 рік, у невстановлений досудовим розслідуванням час та дати, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи за місцем свого проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 та на території Львівської області, здійснював по відношенню до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , дії сексуального характеру.

Відповідно до ч.1 ст.225 КПК України у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань свідка чи потерпілого під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я свідка чи потерпілого, їх тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити їх допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, мають право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такого свідка чи потерпілого в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб. У цьому випадку допит свідка чи потерпілого здійснюється у судовому засіданні в місці розташування суду або перебування хворого свідка, потерпілого в присутності сторін кримінального провадження з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду.

Неприбуття сторони, що була належним чином повідомлена про місце та час проведення судового засідання, для участі в допиті особи за клопотанням протилежної сторони не перешкоджає проведенню такого допиту в судовому засіданні.

Допит особи згідно з положеннями цієї статті може бути також проведений за відсутності сторони захисту, якщо на момент його проведення жодній особі не повідомлено про підозру у цьому кримінальному провадженні.

Згідно з п.16 ч.1 ст.7, ч.1, 2 ст.23 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться безпосередність дослідження показань, речей і документів. Суд досліджує докази безпосередньо. Показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, речах і документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Суд може прийняти як доказ показання осіб, які не дають їх безпосередньо в судовому засіданні, лише у випадках, передбачених цим Кодексом.

Частина 1 ст.84 КПК України зазначає, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Відповідно до ч.1 ст. 92 КПК України, обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 56 КПК України передбачено, що протягом кримінального провадження потерпілий має право подавати докази слідчому, прокурору, слідчому судді, суду.

На думку слідчого судді, в даному кримінальному провадженні має місце винятковий випадок, пов`язаний із необхідністю отримання показань потерпілої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка була неповнолітньою на момент вчинення щодо неї кримінального правопорушення, під час досудового розслідування в судовому засіданні, оскільки наявні інші обставини, що можуть вплинути на повноту і достовірність її показань в суді, що підтверджено дослідженими в судовому засіданні вищезазначеними доказами, наданими слідчим, тому клопотання про допит потерпілого, в порядку статті 225 КПК України, є обґрунтованим і підлягає задоволенню.

Більш того, проведення якнайшвидшого допиту потерпілої і обмеження кількості таких допитів сприятиме захисту її прав та інтересів, надаючи повний доступ до правосуддя та можливості повідомляти про факти порушення її прав, а також у подальшому усуне травматичний досвід, з яким потерпіла вимушено стикається в правовій системі.

Зазначене в сукупності сприятиме дотриманню принципів правосуддя, дружнього до дитини, адже відповідно до статті 3 Конвенції про права дитини у всіх діях щодо дітей першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Охорона та захист неповнолітніх є одним із пріоритетних завдань правової політики держави, оскільки діти є найбільш незахищеними та вразливими в силу своїх вікових особливостей.

Оптимальний процес та умови опитування дітей-свідків та дітей-жертв закріплений у ряді міжнародних документів, які є частиною національного законодавства України та враховані судом під час розгляду даного клопотання.

Серед них, у тому числі, Керівні принципи Комітету міністрів Ради Європи щодо правосуддя, дружнього до дітей, прийняті Комітетом міністрів Ради Європи 17 листопада 2010 року, що надають конкретний європейський вимір стандартам захисту прав дітей, розроблених на міжнародному рівні, зокрема, Конвенції ООН про права дитини (1989) та Керівних принципів ООН щодо правосуддя у питаннях, пов`язаних із участю дітей-жертв і свідків злочинів (2005).

Так, міжнародні стандарти захисту прав та інтересів дитини закріплюють, що правосуддя завжди має бути доброзичливим до дитини, незалежно від її статусу, ставитися до неї з гідністю, повагою, турботою та справедливістю.

Допит дитини - це частина правосуддя, з яким вона стикається, а тому сам допит має відповідати принципам правосуддя, дружнього до дитини. Зокрема, кожній дитині має бути надана підтримка та професійна допомога під час її допиту.

Особливості допиту малолітньої або неповнолітньої особи закріплені у положеннях ст. 226, 354 КПК України.

Зокрема, допит неповнолітнього потерпілого проводиться в присутності законного представника, педагога чи психолога, а за необхідності - лікаря. У випадках, коли це необхідно для об`єктивного з`ясування обставин та/або захисту прав неповнолітнього, за ухвалою суду він може бути допитаний поза залом судового засідання в іншому приміщенні з використанням відеоконференції (дистанційне судове провадження).

Відповідно до ч.2 ст.27 КПК України, слідчий суддя може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини лише у разі розгляду справи про кримінальне правопорушення проти статевої свободи та статевої недоторканості особи (п. 2 ч. 2 ст. 27 КПК України).

Враховуючи вимоги чинного національного та міжнародного законодавства, та приймаючи до уваги положення п. 2 ч. 2 ст. 27 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне провести допит потерпілої за правилами правосуддя, дружнього до дитини, з урахуванням норм міжнародного та національного законодавства, в закритому судовому засіданні із застосуванням засобів технічної фіксації, з приводу обставин кримінального провадження, а саме вчинення відносно неї дій сексуального характеру ОСОБА_5 , за участі законного представника та прокурора.

Керуючись ст. 7, 23, 56, 65, 84, 91-92, 225-226, 354, 369-372, 376 КПК України, Керівними принципами Комітету міністрів Ради Європи щодо правосуддя, дружнього до дітей, Конвенцією ООН про права дитини, Керівними принципами ООН щодо правосуддя у питаннях, пов`язаних із участю дітей-жертв і свідків злочинів, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №1 Львівського РУП №1 Головного управління Національної поліції у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Галицької окружної прокуратури м.Львова ОСОБА_4 про допит потерпілої під час досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001227 від 09.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155 КК України, в порядку ст.225 КПК України - задовольнити.

Провести допит в порядку ст. 225 КПК України потерпілої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в судовому засіданні із застосуванням засобів технічної фіксації, з приводу обставин кримінального провадження, а саме вчинення відносно неї дій сексуального характеру ОСОБА_5 . Допит проводити за участі законного представника та прокурора.

Судове засідання з допиту потерпілої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , призначити 02 грудня 2024 року о 10 годину 20 хвилин у приміщенні Шевченківського районного суду м. Львова за адресою: м.Львів, вул.Січових Стрільців,12 пов.3, зал с/з №3.

У судове засідання викликати сторін кримінального провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1