У Х В А Л А

Іменем України

№ 610/2499/24 № 1-кс/610/840/2024
м. Балаклія22 липня 2024 року

Слідчий суддя Балаклійського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря ОСОБА_2 , потерпілого ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу представника потерпілого адвоката ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого, дізнавача, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

в с т а н о в и в:

17.07.2024 представник потерпілого через систему «Електронний суд» подав цю скаргу.

Просять: «Зобов 'язати керівника або слідчого відділу поліції № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області відповідно до вимог ст. 214 КПК України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідні відомості за заявою ОСОБА_3 від 15.07.2024 та розпочати розслідування, повідомивши у встановленому законом порядку про початок досудового розслідування».

На обґрунтування скарги вказує, що подали до поліції заяву про вчинене кримінальне правопорушення, однак відомості до ЄРДР своєчасно внесені не були.

В судовому засіданні потерпілий скаргу підтримав з наведених у ній підстав. Пояснив, що у квітні 2024 року трактором виїхав на обробіток поля і підірвався на міні, був госпіталізований до лікарні внаслідок отримання тілесних ушкоджень. Вважає, що це сталося не випадково, що це був замах на його життя внаслідок боргових зобов`язань і намагання деяких осіб незаконно заволодіти його майном. Він подав до поліції заяву про замах на його життя, але її приєднали до кримінального провадження за фактом його підриву на міні та відправили до СБУ за підслідністю.

В судовому засіданні слідчий пояснив, що після підриву потерпілого на міні на місці виїхала слідчо-оперативна група, оглянули місце події тощо. 16.04.2024 за заявою потерпілого до ЄРДР внесли відомості з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 438 КК України, провели першочергові слідчі дії та кримінальне провадження направили до СБУ за підслідністю. На території обслуговування відділу поліції вже підірвалися десятки одиниць техніки. Ця подія сталася внаслідок власної необережності потерпілого, оскільки територія громади забруднена вибухонебезпечними предметами внаслідок бойових дій, неможливо гарантувати безпеку. Відомості до ЄРДР за новою заявою не вносили.

Під час розгляду скарги встановлено наступне.

16.04.2024 за заявою ОСОБА_3 від 15.04.2024 до Єдиного державного реєстру судових рішень внесені відомості з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 438 КК України «порушення законів та звичаїв війни, що передбачені міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України», а саме: «мінування земельної ділянки поля поблизу населеного пункту с. Явірське, внаслідок чого було пошкоджено трактор, чим спричинено матеріальну шкоду ОСОБА_3 » (а.с. 17).

У новій заяві про кримінальне правопорушення від 15.07.2024 за тим самим фактом ОСОБА_6 зазначає, що 15.04.2024 при роботі трактором на полі він підірвався на міні, майно пошкоджено, він сам отримав тілесні ушкодження. Вибухонебезпечних предметів там не повинно було бути. Вважає, що це був замах на його життя внаслідок боргових зобов`язань і намагання деяких осіб незаконно заволодіти його майном (а.с. 6-7).

Права і обов`язки потерпілого виникли у ОСОБА_3 з моменту подання заяви про вчинення щодо нього кримінального правопорушення.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України визначено право оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відомості за фактом підриву потерпілого ОСОБА_3 на міні 15.04.2024 вже внесені до ЄРДР на підставі його ж заяви і здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000246 (а.с. 17).

Нова заява потерпілого ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення від 15.07.2024 подана щодо тієї ж самої події, що і попередня.

Фактично у новій заяві потерпілий ОСОБА_3 порушує питання правильності попередньої правової кваліфікації або здійснення додаткової правової кваліфікації, бажаючи кваліфікувати як замах на його життя.

Слідчий суддя зазначає, що він не наділений повноваженнями ревізувати попередню правової кваліфікації кримінального правопорушення на предмет її правильності. Це є виключними повноваженнями дізнавача, слідчого, прокурора. Оскільки на початковій стадії здійснення досудового розслідування правова кваліфікація є лише попередньою, то вона згодою може бути змінена, доповнена.

Встановлення обставин події, обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, є завданням досудового розслідування. Потерпілий ОСОБА_3 у вже наявному кримінальному провадженні № 0000246 має право давати показання, подавати докази, заявляти клопотання тощо, у т.ч. щодо попередньої правової кваліфікації або здійснення додаткової правової кваліфікації. Користуючись цими процесуальними інструментами потерпілий ОСОБА_3 може вказати дізнавачу, слідчому, прокурору у вказаному кримінальному провадженні на відомі йому інші обставини події, аргументи на користь версії про замах на його життя, можливих причетних до кримінального правопорушення осіб, зокрема, і на зазначені у новій заяві тощо.

Кримінальний процесуальний закон не передбачає багаторазове (повторне) внесення до ЄРДР відомостей про одне й те ж саме кримінальне правопорушення.

Захист від дублювання кримінального провадження є однією з конкретних гарантій, пов`язаних із загальною гарантією справедливого судового розгляду у кримінальному провадженні згідно зі ст. 6 Конвенції (рішення ЄСПЛ від 09.03.2006 щодо прийнятності заяви у справі «Братякін проти Росії» / Bratyakin v. Russia, заява №72776/01).

Багаторазове, необмежене ані кількістю, ані часом звернення до правоохоронних органів із заявою про вчинення одного й того самого кримінального правопорушення створює формальні підстави для ініціювання необмеженої кількості процедур оскарження по суті одних і тих самих дій (бездіяльності) щодо невнесення відомостей до ЄРДР.

Вочевидь, багаторазовий розгляд слідчими суддями одного й того самого питання суперечитиме принципу остаточності судового рішення «res judicata» та релевантній йому засаді обов`язковості судових рішень (ст. 21 КПК України).

Оскільки відомості за заявою ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення вже були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, тому його скарга не підлягає задоволенню.

На переконання слідчого судді, подання аналогічних за викладеними обставинами скарг, заяв про вчинення кримінальних правопорушень, за якими уже здійснюється досудове розслідування щодо одних і тих самих обстави, ініціювання чергового кримінального провадження за тими ж самими фактами, є проявом зловживання своїм правом з метою штучного збільшення кількість кримінальних проваджень, а не бажанням у передбачений законом спосіб домогтися реалізації своїх прав через здійснення ефективної взаємодії із органом досудового розслідування, спрямованої на відшкодування заподіяної шкоди і притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності.

КПК України не регламентуються повноваження слідчого судді у ситуації багаторазового (повторного) оскарження особою бездіяльності уповноважених суб 'єктів щодо невнесення відомостей до ЄРДР за різними по даті подання, але подібними за змістом заявами про одне й те саме кримінальне правопорушення, які вже були предметом судового контролю, за наслідками чого слідчий суддя уже виносив рішення про зобов`язання уповноваженого суб`єкта розпочати досудове розслідування.

Проте процесуальний механізм реагування на зловживання правом закріплено нормами, що регулюють питання повторно заявлених відводів (суд, який здійснює провадження, має право залишити таку заяву без розгляду (ч. 4 ст. 81 КПК України).

Роз`яснити, що наслідком зловживання процесуальними правами може бути залишення скарги без розгляду.

Положення ч. 1 ст. 214 КПК України покладають на слідчого, дізнавача, прокурора обов`язок невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Порядок внесення таких відомостей врегульований ч. 5 ст. 214 КПК України та розділом ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30 червня 2020 року. Зокрема, цими нормативно-правовими актами передбачено, що до ЄРДР підлягає внесенню короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Велика Палата Верховного Суду від 30 січня 2019 року у постанові у справі № 818/1526/18 зробила висновок про те, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Верховний Суд у постанові від 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18 зазначив, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Викладене свідчить про наявність у слідчого, дізнавача, прокурора обов`язку після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, перевірити достатність відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, і лише за наслідками такої перевірки ним може бути ухвалене рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у повідомленні, заяві має бути зазначено конкретні відомі заявнику обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому воно полягало, які особи причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК). Заявник не має обов`язку доводити факт вчинення кримінального правопорушення, однак, наведення доводів, чому він вважає, що кримінальне правопорушення було вчинене, є ознакою обґрунтованості повідомлення та надає можливість їх перевірити.

Оцінюючи, чи відбулося виконання цього обов`язку відповідно до вимог кримінального процесуального закону, слідчий суддя має з 'ясувати, чи містить зміст повідомлення про кримінальне правопорушення обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Якщо ж зі змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені у них, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

На переконання слідчого судді заява ОСОБА_3 не містить обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень.

Викладені в заяві твердження про вчинення кримінальних правопорушень є лише припущеннями заявника, водночас, зазначені ним обставини не ґрунтуються на конкретних даних, які прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчинення кримінальних правопорушень та давали б змогу попередньо кваліфікувати діяння саме як кримінальні правопорушення.

Натомість самих лише абстрактних припущень про можливе вчинення кримінальних правопорушень, викладених в заяві, недостатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування, оскільки підставою для початку досудового розслідування є фактичні дані та конкретні обставини, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя звертає увагу, що після внесення відомостей до ЄРДР органом досудового розслідування мають проводитись слідчі (розшукові) дії, необхідні для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, які передбачають обов`язкове втручання в права та свободи особи у тій чи іншій степені. Водночас, здійснення такого на основі припущень, без наявності об`єктивних даних, які б вказували на вчинення кримінального правопорушення, є недопустимим.

Слідчий суддя зазначає про те, що потерпілому ОСОБА_3 , як місцевому жителю, також добре відомо про те, що хоча територія з місцем підриву міни не була окупована, але там проходила лінія розмежування, територія забруднена вибухонебезпечними предметами, мають місце непоодинокі випадки підривів людей та техніки, тобто не загальнодоступні, перевірені місця є вкрай небезпечними, знаходження там здійснюється на свій страх і ризик. Матеріали справи не містять відомостей про те, що вказана ділянка поля була перевірена, розмінована тощо, тобто була безпечною для проведення сільськогосподарських робіт.

Тому викладені в заяві обставини не потребують перевірки засобами кримінального процесу.

Оскільки викладене заявником не містить відомостей про вчинення кримінального правопорушення, відсутня і бездіяльність уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР, початку досудового розслідування за такою заявою.

Це рішення не позбавляє права на повторне звернення з заявою про вчинене кримінальне правопорушення (злочин) в порядку ст. 214 КПК України, а у разі бездіяльності уповноваженої особи щодо її прийняття за процедурою вказаного кримінального процесуального закону - права на звернення до слідчого судді зі скаргою на таку бездіяльність.

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні скарги.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1