ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 187/1386/24
У Х В А Л А

"21" листопада 2024 р.

Слідчий суддя Петриківського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в селищі Петриківка матеріали скарги ОСОБА_3 про часткове скасування постанови дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 3 Дніпровського районного управління поліції №2 ГУНП в Дніпропетровській області від 21.10.2024 у кримінальному провадженні №0000022 від 16.04.2022,-

ВСТАНОВИВ:

19.11.2024 до Петриківського районного суду Дніпропетровської області надійшла скарга від ОСОБА_3 про часткове скасування постанови дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 3 Дніпровського районного управління поліції №2 ГУНП в Дніпропетровській області від 21.10.2024 у кримінальному провадженні №0000022 від 16.04.2022.

Скарга мотивована тим, що він звернувся до дізнавача з клопотанням про допит свідків та одночасний допит двох чи більше осіб вже допитаних. Однак вказане клопотання було задоволено частково. В частині одночасного допиту ОСОБА_4 та ОСОБА_5 відмовлено, оскільки у ОСОБА_4 відсутній процесуальний статус та неможливість допиту його як свідка. Вважає це рішення таким, що суперечить КПК України, оскільки ОСОБА_4 має бути підозрюваним. Дізнавачем лише опитано вказану особу, яка своїм правом передбачене ст. 63 Конституції України не скористалася. Не допит вказаної особи порушує завдання кримінального провадження. Вказані дії свідчать про упередженість дізнавача. Показання ОСОБА_4 та ОСОБА_5 сильно різняться, остання дала неправдиві свідчення слідчому 22.07.2022.

У зв`язку з чим, він звернувся до суду зі скаргою, в якій просить:

1. Постанову дізнавача в частині відмови у проведенні одночасного допиту ОСОБА_4 та ОСОБА_5 скасувати.

2. Зобов`язати слідчого (дізнавача), який здійснює досудове розслідування кримінального провадження допитати в якості свідка ОСОБА_4 .

3. Зобов`язати слідчого, який здійснює досудова розслідування кримінального провадження провести одночасний допит ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Одночасно зі скаргою, заявник подав заяву про розгляд скарги за його відсутності.

Прокурор ОСОБА_6 надала пояснення, згідно якими вважає, що клопотання задоволенню не підлягає. Так, в межах даного кримінального провадження двічі допитано

ОСОБА_5 та відібрано пояснення у ОСОБА_4 , на якого потерпілий вказує як на особу, якою йому спричинено тілесні ушкодження. Дійсно слідчий, прокурор має право провести одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб для з`ясування причин розбіжностей у їхніх показаннях. При цьому, за ст. 87 КПК України, поряд з іншими, недопустимими є докази, що були отримані з показань свідка, який надалі був визнаний підозрюваним чи обвинуваченим у цьому кримінальному провадженні. З огляду на викладене, у кримінальному провадженні ОСОБА_4 у якості свідка не допитано. Разом

з цим, в межах досудового розслідування станом на сьогодні не здобуто беззаперечних доказів, які б вказували на вчинення ОСОБА_4 кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, а отже відсутні підстави для пред`явлення вказаній особі підозри. Крім того, аналізом протоколів допиту ОСОБА_5 та пояснень

ОСОБА_4 , розбіжностей у їхніх показаннях не встановлено. Таким чином, підстави для задоволення клопотання про здійснення одночасного допиту ОСОБА_5 та

ОСОБА_4 відсутні.

Дослідивши матеріали справи, врахувавши пояснення учасників справи, суд

виходить з такого.

Судом встановлено, що 16.04.2022 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000022 з правовою кваліфікацію за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України та розпочато досудове розслідування за заявою ОСОБА_3 , що в с. Куліші на території с/т «КАШТАН» йому заподіяно тілесних ушкоджень.

23.08.2024 ОСОБА_3 залучено як потерпілого.

Як зазначає скаржник (потерпілий), ОСОБА_4 , це особа на яку він вказує як на особу, якою йому спричинено тілесні ушкодження.

21.10.2024 потерпілий звернувся до дізнавача з клопотанням про допит свідків та одночасний допит двох чи більше осіб вже допитаних.

Постановою дізнавача від 21.10.2024 клопотання потерпілого про допит в якості свідка ОСОБА_7 задоволено. В частині одночасного допиту ОСОБА_4 та ОСОБА_5 відмовлено, оскільки у ОСОБА_4 відсутній процесуальний статус та неможливість допиту його як свідка.

Відповідно до п.7 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

Законодавець в ч. 1 ст. 2 КПК України передбачив, що завданнями кримінального

провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 5 ст. 40 КПК України слідчий (дізнавач), здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого.

Згідно з положеннями глави 19 КПК України, усі питання, пов`язані із здійсненням кримінального провадження, вирішує слідчий (дізнавач) в провадженні якого воно знаходиться та/або процесуальний прокурор.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що

винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Статтею 223 КПК України встановлено вимоги до проведення слідчих (розшукових) дій):

1. Слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.

2. Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

3. Слідчий, прокурор вживає належних заходів для забезпечення присутності під час проведення слідчої (розшукової) дії осіб, чиї права та законні інтереси можуть бути обмежені або порушені. Перед проведенням слідчої (розшукової) дії особам, які беруть у

участь, роз`яснюються їх права і обов`язки, передбачені цим Кодексом, а також відповідальність, встановлена законом.

4. Проведення слідчих (розшукових) дій у нічний час (з 22 години до 6 години) не допускається, за винятком невідкладних випадків, коли затримка в їх проведенні може призвести до втрати слідів кримінального правопорушення чи втечі підозрюваного, а також крім здійснення кримінального провадження у порядку, встановленому статтею 615

цього Кодексу.

5. У разі отримання під час проведення слідчої (розшукової) дії доказів, які можуть вказувати на невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, слідчий, прокурор зобов`язаний провести відповідну слідчу (розшукову) дію в повному обсязі, долучити складені процесуальні документи до матеріалів досудового розслідування та надати їх суду у випадку звернення з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

6. Слідча (розшукова) дія, що здійснюється за клопотанням сторони захисту, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проводиться за участю особи, яка її ініціювала, та (або) її захисника чи представника, крім випадків, коли через специфіку слідчої (розшукової) дії це неможливо або така особа письмово відмовилася від участі в ній.

Під час проведення такої слідчої (розшукової) дії присутні особи, що її ініціювали, мають право ставити питання, висловлювати свої пропозиції, зауваження та заперечення щодо порядку проведення відповідної слідчої (розшукової) дії, які заносяться до

протоколу.

7. Слідчий, прокурор зобов`язаний запросити не менше двох незаінтересованих осіб (понятих) для пред`явлення особи, трупа чи речі для впізнання, огляду трупа, в тому числі пов`язаного з ексгумацією, слідчого експерименту, освідування особи. Винятками є

випадки застосування безперервного відеозапису ходу проведення відповідної слідчої (розшукової) дії. Поняті можуть бути запрошені для участі в інших процесуальних діях, якщо слідчий, прокурор вважатиме це за доцільне. Обшук або огляд житла чи іншого володіння особи, обшук особи здійснюються з обов`язковою участю не менше двох понятих незалежно від застосування технічних засобів фіксування відповідної слідчої (розшукової) дії, крім особливостей, встановлених статтею 615 цього Кодексу.

Понятими не можуть бути потерпілий, родичі підозрюваного, обвинуваченого і потерпілого, працівники правоохоронних органів, а також особи, заінтересовані в результатах кримінального провадження.

Зазначені особи можуть бути допитані під час судового розгляду як свідки проведення відповідної слідчої (розшукової) дії.

8. Слідчі (розшукові) дії не можуть проводитися після закінчення строків досудового розслідування, крім їх проведення за дорученням суду у випадках, передбачених частиною третьою статті 333 цього Кодексу. Будь-які слідчі (розшукові) або негласні слідчі (розшукові) дії, проведені з порушенням цього правила, є недійсними, а встановлені внаслідок них докази - недопустимими.

Статтею 224 КПК України визначено вимоги щодо допиту:

1. Допит проводиться за місцем проведення досудового розслідування або в іншому місці за погодженням із особою, яку мають намір допитати. Кожний свідок допитується окремо, без присутності інших свідків.

2. Допит не може продовжуватися без перерви понад дві години, а в цілому понад вісім годин на день.

3. Перед допитом встановлюється особа, роз`яснюються її права, а також порядок проведення допиту. У разі якщо вік особи не встановлено, але є підстави вважати, що особа є малолітньою або неповнолітньою, до встановлення віку такої особи її допит проводиться за правилами, передбаченими для допиту малолітньої або неповнолітньої особи. У разі допиту свідка він попереджається про кримінальну відповідальність за відмову давати показання і за давання завідомо неправдивих показань, а потерпілий за давання завідомо неправдивих показань. За необхідності до участі в допиті залучається

перекладач.

4. У разі відмови підозрюваного відповідати на запитання, давати показання особа, яка проводить допит, зобов`язана його зупинити одразу після отримання такої заяви.

5. Під час допиту може застосовуватися фотозйомка, аудіо- та/або відеозапис.

6. Допитувана особа має право використовувати під час допиту власні документи і нотатки, якщо її показання пов`язані з будь-якими обчисленнями та іншими відомостями, які важко зберегти в пам`яті.

7. За бажанням допитуваної особи вона має право викласти свої показання власноручно. За письмовими показаннями особи їй можуть бути поставлені додаткові запитання.

8. Особа має право не відповідати на запитання з приводу тих обставин, щодо надання яких є пряма заборона у законі (таємниця сповіді, лікарська таємниця, професійна таємниця захисника, таємниця нарадчої кімнати тощо) або які можуть стати підставою для підозри, обвинувачення у вчиненні нею, близькими родичами чи членами її сім`ї кримінального правопорушення, а також щодо службових осіб, які виконують негласні слідчі (розшукові) дії, та осіб, які конфіденційно співпрацюють із органами досудового розслідування.

9. Слідчий, прокурор має право провести одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб для з`ясування причин розбіжностей у їхніх показаннях. На початку такого допиту встановлюється, чи знають викликані особи одна одну і в яких стосунках вони перебувають між собою. Свідки попереджаються про кримінальну відповідальність за відмову від давання показань і за давання завідомо неправдивих показань, а потерпілі за давання завідомо неправдивих показань.

Викликаним особам по черзі пропонується дати показання про ті обставини кримінального провадження, для з`ясування яких проводиться допит, після чого слідчим, прокурором можуть бути поставлені запитання. Особи, які беруть участь у допиті, їх захисники чи представники мають право ставити одна одній запитання, що стосуються предмета допиту.

Оголошення показань, наданих учасниками допиту на попередніх допитах, дозволяється лише після давання ними показань.

У кримінальних провадженнях щодо злочинів проти статевої свободи та статевої недоторканості особи, а також щодо злочинів, вчинених із застосуванням насильства або погрозою його застосування, одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб для з`ясування причин розбіжностей в їхніх показаннях не може бути проведений за участю малолітнього або неповнолітнього свідка чи потерпілого разом з підозрюваним.

Таким чином КПК України визначено підстави та порядок проведення допиту.

Відповідно до ст. 65 КПК України свідком є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань.

2. Не можуть бути допитані як свідки:

1) захисник, представник потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, законний представник потерпілого, цивільного позивача у кримінальному провадженні - про обставини, які стали їм відомі у зв`язку з виконанням функцій представника чи захисника;

2) адвокати - про відомості, які становлять адвокатську таємницю;

3) нотаріуси - про відомості, які становлять нотаріальну таємницю;

4) медичні працівники та інші особи, яким у зв`язку з виконанням професійних або службових обов`язків стало відомо про хворобу, медичне обстеження, огляд та їх результати, інтимну і сімейну сторони життя особи - про відомості, які становлять лікарську таємницю;

5) священнослужителі - про відомості, одержані ними на сповіді віруючих;

6) журналісти - про відомості, які містять конфіденційну інформацію професійного характеру, надану за умови нерозголошення авторства або джерела інформації;

7) судді та присяжні - про обставини обговорення в нарадчій кімнаті питань, що виникли під час ухвалення судового рішення, за винятком випадків кримінального провадження щодо прийняття суддею (суддями) завідомо неправосудного вироку, ухвали;

8) особи, які брали участь в укладенні та виконанні угоди про примирення в кримінальному провадженні, - про обставини, які стали їм відомі у зв`язку з участю в укладенні та виконанні угоди про примирення;

9) особи, до яких застосовані заходи безпеки, - щодо дійсних даних про їх особи;

10) особи, які мають відомості про дійсні дані про осіб, до яких застосовані заходи

безпеки, - щодо цих даних;

11) експерти - щодо роз`яснення наданих ними висновків.

3. Особи, передбачені пунктами 1-5 частини другої цієї статті, з приводу зазначених довірених відомостей можуть бути звільнені від обов`язку зберігати професійну таємницю особою, що довірила їм ці відомості, у визначеному нею обсязі. Таке звільнення здійснюється у письмовій формі за підписом особи, що довірила зазначені відомості.

4. Не можуть без їх згоди бути допитані як свідки особи, які мають право дипломатичної недоторканності, а також працівники дипломатичних представництв без згоди представника дипломатичної установи.

Слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд перед допитом осіб, зазначених в абзаці першому цієї частини, зобов`язані роз`яснити їм право відмовитися давати показання. Як встановлено судом, особу, яку просить допитати потерпілий була опитана, процесуальний статус особі не визначено, тобто вказана особа як свідок або як інший учасник справи не допитувалася, відповідні права та обов`язки йому не роз`яснювалися.

Відмовляючи в задоволенні клопотання потерпілого дізнавач зазначив, що проведення одночасного допиту ОСОБА_4 та ОСОБА_5 відмовити, оскільки у ОСОБА_4 відсутній процесуальний статус та неможливість допиту його як свідка.

Відповідно до ч.5 ст.110 КПК України, постанова слідчого, дізнавача, прокурора складається з: 1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім'я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову;

2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу; 3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження

постанови.

Слідчий, дізнавач, прокурор мають діяти ретельно, безсторонньо та із сумлінням, а вся їх діяльність має бути направлена на здійснення ефективного розслідування та захист прав осіб, потерпілих від злочинів. Прийняті слідчим, дізнавачем, прокурором рішення мають бути законними та мотивованими.

Отже, відповідно до ст.110 КПК України постанова про відмову у допиті свідка має бути вмотивована, однак дізнавач мотивів відмови не навів.

Слідчий суддя вважає, що постанова дізнавача від 21.10.2024, якою відмовлено в задоволенні клопотання потерпілого про допит в якості свідка ОСОБА_4 , вказаним вимогам не відповідає, оскільки не містить обґрунтувань відмови.

З огляду на те, що потерпілий безпосередньо вказує на цю особу, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час даного кримінального провадження, дізнавачем було опитано цю особу, але не допитано як свідка, слідчий суддя вважає, що допит вказаної особи саме як свідка буде відповідати завданням кримінального судочинства, та буде направлене на здійснення ефективного розслідування в даному провадженні.

Доказів, які б вказували на неможливість допиту ОСОБА_4 як свідка або його відмови від дачі показів як свідка чи як іншого учасника справи, слідчому судді не надано.

Посилання сторони обвинувачення на положення ст. 87 КПК України до уваги судом не приймаються, оскільки як зазначено стороною обвинувачення ОСОБА_4 статусупідозрюваного не має. Також у суду немає обґрунтованих підстав вважати, що таке

порушення обов`язково має статися.

Таким чином, скарга в частині скасування постанови щодо відмови в допиті ОСОБА_4 як свідка та зобов`язання дізнавача його допитати є обґрунтованою, тому в цій частині постанова дізнавача підлягає скасуванню.

Однак враховуючи, що ОСОБА_4 ще не допитувався, його допит в порядку ч. 9 ст. 224 КПК України є передчасним. Отже відсутні підстави для зобов`язання дізнавача здійснити такий допит.

Щодо упередженості дізнавача. Сама по собі незгода з процесуальними рішеннями дізнавача не є підставою для висновку про його упередженість. Враховуючи межі розгляду скарги та наявні матеріали, суд не знайшов ознак упередженості дізнавача.

Оцінка показам ОСОБА_5 щодо їх правдивості з огляду на межі розгляду скарги судом не надається.

За результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування, у відповідності до ст. 307 КПК України, слідчим суддею постановляється ухвала про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи

прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3)

зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи вищезазначене, слідчий суддя дійшов до висновку про часткове

задоволення скарги.

Керуючись статтями 303-307 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 про часткове скасування постанови дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 3 Дніпровського районного управління поліції №2 ГУНП в Дніпропетровській області від 21.10.2024 задовольнити частково.

Постанову дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 3 Дніпровського районного управління поліції №2 ГУНП в Дніпропетровській області від 21.10.2024 скасувати в частині відмови в допиті як свідка ОСОБА_4 .

Зобов`язати дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 3 Дніпровського районного управління поліції №2 ГУНП в Дніпропетровській області, яким здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000022 від 16.04.2022, провести у розумний строк допит свідка ОСОБА_4 .

В іншій частині скарги відмовити.

Ухвала окремому апеляційному оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення

Повний текст ухвали складено 21.11.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1