ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/1302/24 Справа № 175/8341/24 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2024 року м.Кривий Ріг

08.08.2024р. колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

судді-доповідача ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривий Ріг Дніпропетровської області апеляційну скаргу командира в/ч НОМЕР_1 майора ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 05.06.2024р., якою скаргу командира військової частини НОМЕР_1 на бездіяльність посадових осіб стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР повернуто заявнику,

в с т а н о в и л а :

Ухвалою слідчого судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 05.06.2024р., якою скаргу командира військової частини НОМЕР_1 на бездіяльність посадових осіб стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР повернуто заявнику.

На ухвалу слідчого судді командиром в/ч НОМЕР_1 подано апеляційну скаргу, в якій він:

- вважає, що ухвала слідчого судді є незаконною та необґрунтованою, підлягає скасуванню через невідповідність вимогам КПК України;

- вказує, що висновки суду є помилковими, що скарга подана за межами строку на оскарження дій або бездіяльності посадових осіб ТУ ДБР щодо невнесення відомостей до ЄРДР, оскільки скарга слідчого судді подана через три дні після отримання повідомлення від ТУ ДБР про невнесення відомостей до ЄРДР;

- зазначає, що відповідні відомості були направлені до ТУ ДБР в м. Краматорськ Донецької області 19.04.2024р., в подальшому 19.05.2024р. військовою частиною НОМЕР_1 було надіслано запит за вих. № 1942/1336 від 19.05.2024р.;

- вказує, що всупереч вимогам ст. 214 КПК України ТУ ДБР розташоване в м. Краматорську проявило бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, яка передбачає невідкладне внесення, але не пізніше 24 годин, відомостей до ЄРДР після подання заяви про вчинене кримінальне правопорушення;

- прохає скасувати ухвалу слідчого судді, постановити нову ухвалу, якою зобов`язати слідчого відділу ДБР ТУ, розташованого у м. Краматорськ Донецької області внести відомості до ЄРДР за ознаками злочину, передбаченого ч. 5 ст. 407 КПК України про вчинення молодшим сержантом ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 кримінального правопорушення.

Про дату, час та місце судового розгляду учасники кримінального провадження повідомлені належним чином, командир в/ч НОМЕР_1 прохав розгляд апеляційної скарги проводити за його відсутності.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали провадження та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про задоволення апеляційної скарги з наступних підстав.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що приймаючи рішення про повернення скарги командира в/ч НОМЕР_1 слідчий суддя послався на те, що відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України строк оскарження дій чи бездіяльності слідчого становить десять днів з моменту вчинення дії або бездіяльності.

В обґрунтування прийнятого рішення слідчим суддею було зазначено, що повідомлення про вчинення кримінального правопорушення було направлено військовою частиною до ТУ ДБР 09.04.2024р. та, відповідно до ст. 214 КПК України, бездіяльність уповноваженої особи ТУ ДБР розпочалася після невнесення відомостей до ЄДРДР, а через 24 години, проте заявник звернувся до слідчого судді лише 30.05.2024р., яка до суду надійшла 05.06.2024р., тобто після закінчення встановленого законом десятиденного строку з моменту відповідної бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей до ЄРДР, та заявник не прохав поносити вказаний строк.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що військовою частиною НОМЕР_1 за вих. № 1924/869 від 09.04.2024р. до ТУ ДБР, розташованого в м. Краматорськ було направлено повідомлення про самовільне залишення солдатом ОСОБА_7 військової частини, та наявність у зв`язку з цим ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

Відомості про вжиті заходи посадовими особами ТУ ДБР, розташованого в м. Краматорськ Донецької області, відсутні.

На думку суду апеляційної інстанції, висновок слідчого судді про повернення скарги командира військової частини є передчасним, а прийняте рішення таким, що підлягає скасуванню, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені зокрема дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що посадовими особами ТУ ДБР, розташованого в м. Краматорськ Донецької області не приймалось за вказаною заявою жодного рішення у будь якій формі.

Суд апеляційної інстанції вважає, що перебіг строку оскарження дії чи бездіяльність повноважної особи ТУ ДБР щодо невнесення відомостей до ЄРДР за скаргами командування військових частин слід розглядати більш гнучко, з урахуванням завдань, виконуваних військовою частиною - захист держави, місця перебування особового складу та командування - безпосередня лінія бойового зіткнення під час активних бойових дій, залучення особового складу до бойових дій з постійною загрозою для життя та здоров`я.

Суд апеляційної інстанції вважає, що вимоги ст.ст. 303, 304 КПК України щодо оскарження дій або бездіяльності уповноважених осіб для командира військової частини, який не є спеціалістом в області права, не має у своєму розпорядженні професійних юристів, слід також розглядати у більш широкому змісті, та не створювати надмірності до вимог КПК України при поданні відповідних скарг.

Обізнаність скаржника про ті чи інші вимоги КПК України не є його прямим обов`язком, пріоритетом є захист держави від тривалої збройної агресії.

Тривалість військового стану в Україні та продовжувана збройна агресія з боку росії є визначальним чинником, який вплинув на кількість військовослужбовців, разом із тим і збільшилися правопорушення, які вчиняються військовослужбовцями у різних сферах суспільних (службових) взаємовідносинах.

Відповідно до статті 17 Конституції України захист суверенітету і територіальної цілісності України, забезпечення її економічної та інформаційної безпеки є найважливішими функціями держави, справою всього Українського народу. Оборона України, захист її суверенітету, територіальної цілісності і недоторканності покладаються на Збройні Сили України. Забезпечення державної безпеки і захист державного кордону України покладаються на відповідні військові формування та правоохоронні органи держави.

Оскільки з 24.02.2022р. Указом Президента України № 64/2022 на всій території України запроваджено воєнний стан, який передбачає особливий правовий режим, що вводиться в Україні у зв`язку зі збройною агресією, то такий правовий режим вносить певні особливості у практику застосування діючого законодавства, окреслюючи прогалини у практиці застосування норм кодексів при визначенні судами покарань особам, які вчинили військові кримінальні або адміністративні правопорушення під час воєнного стану чи в бойовій обстановці.

Законом України № 2839-IX від 13.12.2022р. внесено зміни до кримінального Закону, якими істотно посилено відповідальність винуватих осіб.

Метою Закону є внесення змін до КК України, КУпАП, КЗпПУ та ЗУ "Про Військову службу правопорядку у Збройних Силах України? щодо особливостей несення військової служби в умовах воєнного стану чи в бойовій обстановці. Належна увага приділена змінам з метою врегулювання порядку огляду військовослужбовців, військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння з використанням технічних засобів та тестів. Завданням Закону є гармонізація діючого законодавства між КК України та КУпАП у питаннях відповідальності за правопорушення, котрі військовослужбовці можуть допустити під час несення військової служби в умовах воєнного стану чи в бойовій обстановці. Внесення змін до інших законодавчих актів покликано логічною наслідковістю для трудових гарантій, за правопорушення допущене військовослужбовцем.

Внесення змін до КК України є суттєвим, оскільки деталізується сутність правопорушень з врахуванням умов особливого періоду та воєнного стану. Водночас підвищено рівень санкцій за вчинення військових кримінальних правопорушень.

На переконання законодавця реалізація положень цього Закону сприятиме підвищенню стану військової дисципліни та особливостей несення військової служби в умовах воєнного стану чи в бойовій обстановці, а також надасть повноважень Військовій службі правопорядку у Збройних Силах України здійснювати протидію незаконному обігу наркотичних засобів, алкоголізму у військових частинах, протидії подолання поширення наркоманії у військових колективах, підтримання належного рівня військової дисципліни та правопорядку, підвищення бойової готовності військових частин та спроможності виконувати визначені завдання задля захисту Вітчизни.

Як вбачається, посилення відповідальності військовослужбовців є елементом дотримання законності, яка унеможливить моделювання негативної поведінки серед військовослужбовців та актуалізує принцип невідворотності справедливого покарання за скоєння правопорушень під час виконання обов`язків військової служби.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 214 КПК України здійснення досудового розслідування, крім випадків, передбачених цією частиною, до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. У невідкладних випадках до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути проведений огляд місця події (відомості вносяться невідкладно після завершення огляду). Для з`ясування обставин вчинення кримінального проступку до внесення відомостей до ЄРДР може бути:

1) відібрано пояснення;

2) проведено медичне освідування;

3) отримано висновок спеціаліста і знято показання технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису;

4) вилучено знаряддя і засоби вчинення кримінального проступку, речі і документи, що є безпосереднім предметом кримінального проступку, або які виявлені під час затримання особи, особистого огляду або огляду речей.

Частина 1 ст. 2 КК України передбачає, що підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, а одним із завдань кримінального провадження згідно з ч. 1 ст. 2 КПК України є забезпечення, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу.

Частина 2 ст. 11 КК України передбачає, що не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Враховуючи викладене вище, суд апеляційної інстанції вважає, що дії уповноваженої особи ТУ ДБР за заявою командира в/ч НОМЕР_1 повинні бути проведені в межах досудового розслідування після внесення відомостей до ЄРДР із прийняттям відповідного процесуального рішення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів

п о с т а н о в и л а :

Апеляційну скаргу командира військової частини в/ч НОМЕР_1 майора ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 05.06.2024р., якою скаргу командира військової частини НОМЕР_1 на бездіяльність посадових осіб стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР повернуто заявнику - задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 05.06.2024р., якою скаргу командира військової частини НОМЕР_1 на бездіяльність посадових осіб стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР повернуто заявнику - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою зобов`язати уповноважену особу (слідчого) Першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Краматорськ) Територіального управління ДБР, розташованого у м. Краматорськ Донецької області внести відомості до ЄРДР за ознаками злочину, передбаченого ч. 5 ст. 407 КПК України про вчинення старшим солдатом ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 кримінального правопорушення та розпочати досудове розслідування.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді