Справа № 645/72/24
Провадження № 1-кп/645/201/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2024 року м. Харків

Фрунзенський районний суду м. Харкова у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Харкова кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України,

встановив:

В провадженні Фрунзенського районного суду м. Харкова знаходиться вказана кримінальна справа.

Під час досудового розслідування відносно обвинуваченого ОСОБА_4 був обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який востаннє продовжено ухвалою Фрунзенського районного суду м.Харкова від 07.08.2024 р. на строк до 05.10.2024 року.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просив продовжити запобіжний захід відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , обраного під час досудового розслідування у вигляді тримання під вартою. В обґрунтування клопотання посилався на продовження існування ризиків, передбачених п.1,3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 заперечував проти продовження вказаного запобіжного заходу, просив про обрання більш м`якого запобіжного заходу. Також, заявив клопотання про направлення обвинуваченого ОСОБА_4 на проходження повторного ВЛК, відповідно до листа ДУ «ГМЦ МВС України» від 03.01.2024 р., відповідно до якого ОСОБА_4 було запропоновано повторно пройти медичний огляд у ВЛК за направленням з підрозділу за місцям проходження служби.

Обвинувачений ОСОБА_4 щодо клопотання прокурора заперечував. Клопотання захисника підтримав.

Прокурор щодо клопотання захисника не заперечував.

Суд, вислухавши учасників судового розгляду, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора з наступних підстав.

Статтею 194 КПК України визначено, що підставами для застосування заходів забезпечення кримінального провадження є наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Запобіжні заходи як заходи процесуального примусу застосовуються до обвинуваченого з метою запобігти можливості приховатися від слідства і суду, перешкоджання встановленню істини у кримінальному провадженні та здійсненню правосуддя, а також запобігти спробам продовжити злочинну діяльність і полягають у обмеженні свободи пересування (ст. 177 КПК України).

Згідно ч. 8 ст. 176 КПК України - під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років.

Дані про міцні соціальні зв`язки обвинуваченого в матеріалах справи відсутні.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству. Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування.

Крім того, з урахуванням конкретних обставин вчинення кримінального правопорушення, які інкримінуються обвинуваченому, суд вважає, що у цьому судовому провадженні є наявним суспільний інтерес, який полягає у необхідності захисту високих стандартів охорони прав і інтересів суспільства.

Надаючи оцінку можливості обвинуваченому переховуватися від суду або незаконно впливати на інших учасників провадження, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину, може вдатися до відповідних дій.

Таким чином, будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на які посилався прокурор, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який не може перевищувати 60 днів.

Відповідно до положень чинного КПК України не встановлено граничного строку дії ухвали судді про обрання запобіжного заходу у вигляді застави, оскільки згідно з частиною 4 статті 196 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язані визначати дату закінчення дії ухвали лише в разі обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та домашнього арешту.

З огляду на викладене, а також те, що ухвалою суду при розгляді даного клопотання вирішується лише питання продовження строку тримання під вартою, то застава, визначена ухвалою суду від 17.11.2023 продовжує свою дію до закінчення тримання особи під вартою або набрання вироком законної сили і обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, тобто в ухвалі суду від 17.11.2023 року.

Таким чином, суд вважає необхідним роз`яснити, що підозрюваний/обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу, сума якої визначна в ухвалі Ленінського районного суду м.Харкова від 17.11.2023 року (справа № 642/6718/23, провадження № 1-кс/642/3683/23), до спливу терміну тримання під вартою ОСОБА_4 , з тих чи інших підстав, чи до набрання вироком законної сили.

Таким чином, суд вважає необхідним роз`яснити, що запобіжний захід продовжується ОСОБА_4 даною ухвалою включно до 05.10.2024 року.

Щодо заявленого клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 ОСОБА_5 , суд вважає його заявленим передчасно та зазначає наступне, право на повторне проходження ВЛК мають військовозобов?язані: у яких закінчився строк дії висновку ВЛК про ступінь придатності до військової служби; якщо у їхньому стані здоров?я відбулись суттєві зміни, які впливають на ступінь придатності до військової служби. На даний час суду не були надані та не досліджувались докази по справі, в тому числі висновок ВЛК та медичні документи обвинуваченого щодо змін (погіршення) стану здоров"я.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України, однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184, 194, 315 КПК України, суд-

п о с т а н о в и в:

Продовжити відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на шістдесят днів, тобто до 30 листопада 2024 року включно.

Строк дії ухвали встановити до 30.11.2024 року включно.

Роз`яснити, що обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу, сума якої визначна в ухвалі Ленінського районного суду м.Харкова (справа №642/6718/23, провадження №1-кс/642/3683/23) від 17.11.2023, у розмірі 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб 53680,00 грн. (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень, до спливу терміну тримання під вартою ОСОБА_4 . При внесенні якої звільнити ОСОБА_4 з-під варти та покласти наступні обов`язки: не залишати місце свого проживання без дозволу суду, з`являтися за першою вимогою до суду.

У задоволенні клопотання захисника про направлення обвинуваченого для проходження повторного огляду ВЛК для визначення ступеню придатності для військової служби - відмовити.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору.

Ухвала протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а обвинуваченим, який перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Головуючий - суддя ОСОБА_1