Справа № 309/4703/24
Провадження № 1-кс/309/780/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 листопада 2024 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 , за погодженням прокурора Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000446, внесеному до ЄРДР від 29.01.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Хустського районного суду Закарпатської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 , за погодженням прокурора Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000446 внесеному до ЄРДР від 29.01.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено про те, що Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні»» від 24.02.2022 № 2102-ІХ, із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб, строк дії якого неодноразово продовжувався.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України та з метою забезпечення оборони держави, підтримання бойової і мобілізаційної готовності Збройних Сил України та інших військових формувань 24.02.2022 Президент України видав Указ № 69/2022 про оголошення на території України загальної мобілізації, яка проводиться протягом 90 діб із дня набрання чинності цим Указом, строк дії якої також неодноразово продовжувався.

24.12.2022 року громадянин України ОСОБА_4 призваний ІНФОРМАЦІЯ_1 на військову службу за мобілізацію, на особливий період та призначений на посаду навідника 3 гірсько-штурмового відділення, 2 гірсько-штурмового взводу, 5 гірсько-штурмової роти, 2 гірсько-штурмового батальйону військової частини НОМЕР_1 .

Солдат ОСОБА_4 будучи військовослужбовцем військової служби під час мобілізації, на особливий період, та перебуваючи у розпорядженні командира військової частини НОМЕР_2 , у порушення вимог ст. ст.17, 65 Конституції України, ст.17 Закону України «Про оборону України», ч. 1 ст. 1 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», ст.ст. 11, 16, 129, 130, 199 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України та ст. 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, діючи з прямим умислом, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, не бажаючи переносити труднощі військової служби, з метою ухилення від проходження військової служби, без дозволу командування частини, в умовах воєнного часу, 29.09.2023 без поважних причин не повернувся із лікування в КНП « ІНФОРМАЦІЯ_2 » в м.Хуст Закарпатської області до постійного місця дислокації військової частини НОМЕР_1 , яке знаходиться у населеному пункті Мукачево АДРЕСА_1 , та відсутній без поважних причин на військовій службі по теперішній час, проводячи час на власний розсуд, не пов`язуючи свою діяльність з проходженням військової служби, чим вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 407 КК України, тобто нез`явлення військовослужбовцем на службу, без поважних причин, тривалістю понад три доби, вчинене в умовах воєнного стану.

20.09.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, тобто нез`явлення військовослужбовцем на службу, без поважних причин, тривалістю понад три доби, вчинене в умовах воєнного стану. В зв`язку з відсутністю ОСОБА_4 по місцю проживання, у відповідності ч.2 ст. 135 КПК України, повідомлення про підозру вручено його матері ОСОБА_8 , для передачі ОСОБА_4 .

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до вимог ст. 12 КК України відноситься до тяжкого злочину, відповідальність за вчинення якого, згідно ч. 5 ст. 407 КК України, передбачена у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років.

Слідчий стверджує, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином зокрема, шляхом залучення інших осіб з метою направлення органу слідства на хибний шлях, що є ризиками, передбаченими ст. 177 КПК України.

З метою запобігання вказаним ризикам, слідчий вважає, що виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження, а саме обрання підозрюваному ОСОБА_4 найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а тому потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав, посилаючись на наведені в ньому обставини та просив його задоволити.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 просили відмовити у задоволенні клопотання про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки наміру переховуватись від органу досудового розслідування та суду підозрюваний не має.

Вивчивши та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Однією із гарантій забезпечення законних інтересів осіб, які залучаються до участі в кримінальному провадженні (п.18 ст.3 КПК України) є саме судовий контроль законності обмеження конституційних прав і свобод людини при здійсненні кримінального провадження, який на досудовому розслідуванні здійснюється слідчим суддею.

Європейський суд з прав людини підкреслює, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до ч. 1, 2, 4, ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Стороною кримінального провадження з боку обвинувачення доведено наявність обставин, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення передбаченого ч.5 ст. 407 КК України.

Слідчий суддя при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу бере до уваги, що кримінальне правопорушення за ч. 5 ст. 407 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 є умисним, тяжким злочином. Крім цього, суд враховує тяжкість покарання те, що у разі визнання ОСОБА_4 винним у вчиненні даного кримінального правопорушення йому може бути призначено покарання від п`яти до десяти років.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_4 з метою ухилення від кримінальної відповідальності зможе переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знаючи та намагаючись уникнути відповідальності за вчинене діяння, усвідомлюючи наслідки в разі доведення останньому вини у вчинені вказаного злочину, може в подальшому перешкоджати повному та всебічному досудовому розслідуванню даного кримінального провадження іншим чином, зокрема впливати на свідків, та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності такої поведінки підозрюваного, що у відповідності до вимог ст. 177 КПК України є ризиками та підставами для обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Жоден із більш м`яких запобіжних заходів передбачених ч.1 ст. 176 КПК України, ніж тримання під вартою не зможе запобігти наведеним вище ризикам.

Застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за вказаних обставини справи та серйозністю висунутої проти нього підозри, з урахуванням встановлених ризиків, на думку суду не є надмірними та такими, що принижують його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Усі наведені обставини у їх сукупності, не зменшують ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, зухвалий характер умисних протиправних дій, в яких він підозрюється, не дають достатніх підстав застосувати відносно нього більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

Як вбачається з матеріалів провадження, якими обґрунтовуються доводи клопотання, зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних. ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Застосування більш м`якого запобіжного заходу унеможливить прояв встановлених ризиків та не буде ефективним і доцільним в рамках даного кримінального провадження та свідчить про те, що інші більш м`які запобіжні заходи можуть бути недостатніми для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст.183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442-1 Кримінального кодексу України.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні»» від 24.02.2022 № 2102-ІХ, із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб, строк дії якого неодноразово продовжувався.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України та з метою забезпечення оборони держави, підтримання бойової і мобілізаційної готовності Збройних Сил України та інших військових формувань 24.02.2022 Президент України видав Указ № 69/2022 про оголошення на території України загальної мобілізації, яка проводиться протягом 90 діб із дня набрання чинності цим Указом, строк дії якої також неодноразово продовжувався.

З огляду на наведені обставини, ступінь тяжкості вчиненого правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, слідчий суддя дійшов до висновку про відсутність підстав для визначення розміру застави у даному кримінальному провадженні.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182-184, 193, 194, 196, 197, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 задоволити.

Застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянина України, українця, уродженця та мешканця АДРЕСА_2 , у кримінальному провадженні № 0000446 внесеному до ЄРДР від 29.01.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України строком на 60 днів починаючи із дня затримання 16 год. 10 хв. 12 листопада 2024 року до 16 год. 10 хв. 10 січня 2025 року включно, без визначення розміру застави у кримінальному провадженні.

Копію ухвали вручити підозрюваному, слідчому та прокурору, направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Ухвала вступає в законну силу з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 днів з дня виготовлення її повного тексту до Закарпатського апеляційного суду через Хустський районний суд Закарпатської області.

Слідчий суддя

Хустського районного суду: ОСОБА_1