Справа № 740/6094/24
Провадження № 1-кс/740/897/24
УХВАЛА

17 жовтня 2024 року м. Ніжин

Слідчий суддя Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Ніжинського РУП ГУ НП в Чернігівській області ОСОБА_3 про дозвіл на тимчасовий доступ до речей і документів, погоджене прокурором ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000421 від 29 квітня 2022 року за ч. 2 ст. 438 КК України,

установив:

У поданому до суду клопотанні слідчий просив надати дозвіл на тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, а саме до інформації про зв`язок кінцевих обладнань споживачів телекомунікаційних послуг, здійснених через операторів з 00 год. 00 хв. 25.03.2022 по 00 год. 00 хв. 29.03.2022, у с. Піски Ніжинського (раніше Бобровицького) району Чернігівської області.

Клопотанням мотивоване тим, що 29.04.2022 о 09 год. 17 хв. до Ніжинського РВП ГУ НП в Чернігівській області надійшло повідомлення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що під час окупації був вбитий її колишній чоловік ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканець АДРЕСА_1 . Відомості за цим фактом внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000421 від 29.04.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 438 КК України.

З метою здобуття доказів та встановлення особи, яка скоїла вказане кримінальне правопорушення, проведено низку слідчих дій, під час яких не отримано будь якої інформації, яка б сприяла встановленню особи, яка скоїла вищевказане кримінальне правопорушення.

Ураховуючи те, що під час вчинення кримінального правопорушення особа, яка вчинила вказане кримінальне правопорушення і до теперішнього часу не встановлена, могла користуватися послугами операторів мобільних телекомунікацій, тому її встановлення можливе лише шляхом перевірки інформації про з`єднання кінцевих обладнань споживачів телекомунікаційних послуг, які перебували у період часу з 00:00 год. 25.03.2022 по 00:00 год. 29.03.2022 у с. Піски Ніжинського (раніше Бобровицького) району Чернігівської області, та прилеглих до них територій, які були встановлені під час проведення радіорозвідки із залученням спеціаліста УОТЗ ГУ НП в Чернігівській області, за кодом сукупності базових станцій (далі LАС) та ідентифікаційними параметрами секторів базових станцій (далі CID):

Місце скоєння злочину: с. Піски Ніжинського (Бобровицького) району Чернігівської області (у період з 00:00 год. 25.03.2022 по 00:00 год. 29.03.2022): ПрАТ " ІНФОРМАЦІЯ_3 " (4G) LAC: 28790 CID: 25074632; ПрАТ " ІНФОРМАЦІЯ_3 " (2G) LAC: 29090 CID: 7462, 2461; ПрАТ " ІНФОРМАЦІЯ_3 " (3G) LAC: 29090 CID: 39236, 19236, 29236; ТОВ " ІНФОРМАЦІЯ_4 " (2G) LAC: 12606 CID: 5446; ТОВ " ІНФОРМАЦІЯ_4 " (3G) LAC: 12606 CID: 27771, 27772; ТОВ " ІНФОРМАЦІЯ_4 " (4G) LAC: 12606 CID: 95902221.

Указані відомості мають суттєве значення у кримінальному провадженні, оскільки, встановивши, хто саме користувався послугами операторів мобільного зв`язку, слідством може бути отримано інформацію про особу правопорушника. Отримані в оператора телекомунікацій відомості можуть бути використані як докази у кримінальному провадженні. Слідчий просив розглянути клопотання без його участі.

Згідно із ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Згідно із ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно зі ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходами забезпечення кримінального провадження є, зокрема, тимчасовий доступ до речей і документів.

Статтею 132 КПК України встановлено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається, зокрема, до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

Відповідно до ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до речей і документів полягає в наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та, у разі прийняття відповідного рішення слідчим суддею, судом, вилучити їх (здійснити виїмку).

Згідно з витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінального провадження № 0000421 від 29.04.2022, 29.04.2022 о 09 год. 17 хв. до Ніжинського РВП ГУ НП в Чернігівській області надійшло повідомлення ОСОБА_5 про те, що під час окупації був вбитий її колишній чоловік ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , за адресою фактичного проживання: АДРЕСА_1 .

З рапорта поліцейського ІНФОРМАЦІЯ_6 вбачається, що результатами відпрацбвання вказаного повідомлення є те, що вказану інформацію доведено до керівництва ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Відповідно до ст. 218 КПК України досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення. Якщо слідчому із заяви, повідомлення або інших джерел стало відомо про обставини, які можуть свідчити про кримінальне правопорушення, розслідування якого не віднесене до його компетенції, він зобов`язаний протягом п`яти днів з дня встановлення таких обставин письмово повідомити про них прокурора та проводити розслідування доти, доки прокурор не визначить іншу підслідність. Прокурор розглядає письмове повідомлення слідчого протягом десяти днів з дня його отримання та в разі підтвердження наведених у ньому обставин зобов`язаний прийняти постанову про визначення підслідності. Прокурор у разі самостійного встановлення обставин, що свідчать про необхідність визначення іншої підслідності, протягом десяти днів з дня встановлення таких обставин зобов`язаний прийняти постанову про визначення підслідності.

У кримінальному процесуальному праві загальновизнаними є такі критерії допустимості доказів: належне джерело; належний суб`єкт; належна процесуальна форма; належна фіксація; належна процедура; належний вид способу формування доказової основи. В аспекті належного суб`єкта, у тому числі, слід розглядати і орган досудового розслідування.

Згідно із ч. 1 ст. 86 КПК України доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом.

Докази мають бути отримані тільки уповноваженими на це особами (органами); способами і засобами, які призначені для одержання певних доказів; у процесі отримання доказів мають бути дотримані вимоги закону, що визначають порядок проведення конкретних дій, їхню послідовність, склад учасників; докази мають бути закріплені належним чином.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 87 КПК України недопустимими є докази, отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також будь-які інші докази, здобуті завдяки інформації, отриманій внаслідок істотного порушення прав та свобод людини.

Недопустимими є також докази, що були отримані після початку кримінального провадження шляхом реалізації органами досудового розслідування чи прокуратури своїх повноважень, не передбачених цим Кодексом, для забезпечення досудового розслідування кримінальних правопорушень (п. 2 ч. 3 ст. 87 КПК).

Як зазначено в постанові Верховного Суду від 07 серпня 2019 року у справі № 607/14707/17, умовами допустимості доказів є: одержання фактичних даних із належного процесуального джерела, одержання фактичних даних належним суб`єктом; одержання фактичних даних у належному процесуальному порядку; належне оформлення джерела фактичних даних.

Відповідно до п. 3-1 розділу ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій та статус суддів» до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX. На сьогодні продовжено строк дії воєнного стану.

Отже, на цей час місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX.

Село Піски відноситься до території обслуговування ВП № 2 (м. Бобровиця) Ніжинського РУП ГУ НП в Чернігівській області, тобто з урахуванням вищевказаного, перебуває поза межами юрисдикції Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КПК України п ід час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України встановлено обов`язок органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

У теоретичному аспекті «належна правова процедура» це форма здійснення правосуддя, яку утворюють сукупність гарантій прав людини процесуального характеру, спрямовані на досягнення процедурної справедливості правосуддя. До гарантій, які у своїй сукупності формують належну правову процедуру, відносяться право на судовий захист, право на ефективне розслідування; право на швидкий суд; право на публічний суд; право на неупереджений суд; право на суд неупереджених присяжних; право на змагальний процес; презумпція невинуватості; право не свідчити проти себе; право на допит в суді свідків обвинувачення; право на допомогу адвоката під час судового розгляду; право бути вислуханим; право не піддаватися двічі покаранню за один й той самий злочин; право на безпосередній процес; право на безперервний процес; право на оскарження.

Застосування належної процедури є одним із складових елементів принципу верховенства права та передбачає, у тому числі, щоб повноваження органів публічної влади були визначені приписами права, і вимагає, щоб посадовці мали дозвіл на вчинення дії, і надалі діяли в межах наданих їм повноважень.

Застосування належної правової процедури у кримінальному провадженні це встановлені кримінальним процесуальним законодавством способи реалізації норм кримінального процесуального права, що забезпечують досягнення цілей правового регулювання кримінальних процесуальних відносин у сфері порядку досудового розслідування та судового розгляду. Воно означає не лише те, що всі дії процесуальних суб`єктів мають відповідати вимогам закону, адже в такому випадку це завдання розчиняється в приписах засади законності. Такі дії мають виникати із наявних повноважень і перебувати в адекватному співвідношенні з конкретним процесуальним завданням, яке виникає в певний момент досудового розслідування і судового розгляду кримінального провадження. Таке адекватне співвідношення приводить до принципу пропорційності.

Належна правова процедура має застосування, як під час судового розгляду, так і на стадії досудового розслідування. Недотримання належної правової процедури тягне за собою порушення гарантованого кожному ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) права на справедливий суд. Разом з цим відповідно до п. 1 ст. 6 указаної Конвенції кожен має право на його розгляд справи судом, встановленим законом.

З урахуванням вищевказаного, надання слідчим суддею ІНФОРМАЦІЯ_8 дозволу на тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, у той час як місце вчинення кримінального правопорушення знаходиться за адресою, яка відноситься до території обслуговування ІНФОРМАЦІЯ_7 , вочевидь не відповідає принципу законності в контексті вищенаведених мотивів, може призвести до негативних наслідків, зокрема, визнання доказів недопустимими, що у свою чергу не сприяє виконанню завдань кримінального провадження, закріплених у ст. 2 КПК України.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання.

Керуючись ст. 159, 162, 163, 164 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

У задоволенні клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, у кримінальному провадженні від 29 квітня 2022 року № 0000421 за ч. 2 ст. 438 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1