Справа № 283/1866/24
Провадження №1-кп/283/213/2024
У Х В А Л А

02 серпня 2024 року м. Малин

Малинський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого-судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі Малинського районного суду Житомирської області кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 за ч. 3 ст. 2861 КК України,-

встановив:

До Малинського районного суду від Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону надійшов обвинувальний акт про обвинуваченню ОСОБА_4 за ч. 3 ст. 2861 КК України.

Після надходження обвинувального акту прокурор надіслав до суду клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 .

В клопотанні прокурор зазначив, що 04 травня 2024 року близько 17 години ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, керуючи технічно справним автомобілем марки «BMW 3180», д.н.з. НОМЕР_1 , рухався по вулиці Соборна у смт. Чоповичі Коростенського району Житомирської області у районі розташування будинку №30 у напрямку вулиці Житомирська, та перевозив пасажира ОСОБА_7 . Так, наближаючись до будинку АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 , під час здійснення маневру обгону автомобіля марки «Део Нексія», д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_8 проявив неуважність до дорожньої обстановки та її змін, невірно оцінив дорожню обстановку і в порушення вимог пунктів 2.9 а), 10.1, 12.1, 12.4, 12.9 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністр України № 1306 від 10.10.2001, не обравши безпечної швидкості руху, перетнувши дорожню розмітку 1.1 Правил дорожнього руху України, виїхав на зустрічну смугу руху по якій у той час рухалася водій скутера марки «Yamaha jog», без реєстраційного знаку, ОСОБА_9 , та у районі розташування не регульованого пішохідного переходу, який позначений на проїзній частині дороги дорожньою розміткою 1.14.2 та дорожніми знаками 1.32, 5.35.1 «Пішохідний перехід» Правил дорожнього руху України, здійснив наїзд на останню спричинивши ОСОБА_9 тілесні ушкодження від яких вона загинула на місці пригоди.

Таким чином, порушення водієм ОСОБА_4 вимог пункту 2.9 а). 10.1, 12.1, 12.4, 12.9 Правил дорожнього руху України знаходиться у прямому причинному зв`язку із створенням аварійної обстановки, виникненням даної дорожньо-транспортної події та її наслідками.

У відповідності до ст. 278 КПК України ОСОБА_4 04 травня 2024 року повідомлено про підозру за ч.3 ст. 286-1 КК України, що підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами.

06.05.2024 слідчим суддею Малинського районного суду Житомирської області постановлено ухвалу про обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 03 липня 2024 року включно, а 01.07.2024 року строк дії запобіжного заходу продовжено до 05.08.2024 року.

На даний час виникла необхідність продовження строку тримання під вартою, оскільки існують ризики передбачені ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор клопотання про продовження строку тримання під вартою підтримав та пояснив, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років. У зв?язку з цим, з метою уникнення відповідальності, він може переховуватися від органів розслідування або суду.

Оскільки свідки та потерпіла ще не допитувались, обвинувачений може виплинути на них з метою зміни ними своїх показань.

ОСОБА_4 проживає в м. Львові, а тому може перешкодити кримінальному провадженню іншим чином, оскільки не буде перебувати під юрисдикцією правоохоронних органів Житомирської області.

Вчинене ним кримінальне правопорушення у стані алкогольного сп?яніння свідчить про його підвищену небезпеку, а тому він, перебуваючи на волі, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Потерпіла підтримала клопотання прокурора.

Захисник заперечив проти продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 , оскільки відсутні будь-які докази того, що ОСОБА_4 , буде перешкоджати слідству, впливати на потерпіли чи свідків або не з`явиться до суду. У зв?язку з цим захисник заявив клопотання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт із застосуванням електронного засобу контролю.

Обвинувачений ОСОБА_4 заперечив проти продовження строку тримання його під вартою. Зазначив, що немає наміру чинити тиск на будь-кого з учасників чи перешкоджати слідству. Розуміє тяжкість вчиненого кримінального правопорушення і кримінальної відповідальності не уникає.

Розглянувши клопотання, заслухавши думку прокурора, захисника, потерпілої та обвинуваченого, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до Кримінального процесуального кодексу України виключно (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

При обранні запобіжного заходу повинні враховуватись одночасно його мета (ч. 1 ст. 177 КПК), підстави (ч. 2 ст. 177 КПК) та інші передбачені законом обставини (ст. 178 КПК). Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються, та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Відповідно до статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Суд враховує, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за ч. 3 ст. 286-1 КК України, за який передбачене покарання у виді позбавленні волі на строк до 10 років. Потерпіла та свідки у кримінальному провадженні ще не допитані. Обвинувачений проживає в м. Львові та не має постійного місця проживання не території, на яку поширюється юрисдикція Малинського районного суду Житомирської області. Всі ці обставини у взаємозв`язку із запровадженням на території України воєнного стану, на думку суду, свідчать про існування ризиків того, що обвинувачений може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілу чи свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; чи вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином суспільні інтереси, які полягають в забезпеченні безпеки потерпілих та інших осіб, переважають над інтересами обвинуваченого перебувати на волі. У зв?язку з цим ОСОБА_4 необхідно продовжити строк тримання під вартою на 60 днів, а в задоволенні клопотання захисника про зміну запобіжного заходу відмовити.

Керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 194 КПК України, суд

постановив:

Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 03 жовтня 2024 року включно.

В задоволенні клопотання захисника про зміну запобіжного заходу відмовити.

Ухвала про продовження строку запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Копію ухвали направити обвинуваченому та до Державної установи «Житомирська установа виконання покарань №8».

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом п?яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції, а особою, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подача апеляційної скарги на ухвалу не зупиняє її виконання.

Суддя: ОСОБА_1