КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №552/4704/24
Провадження № 1-кс/552/1954/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.08.2024 м. Полтава

Слідчий суддя Київського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , старшого детектива ОСОБА_3 , представника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого детектива Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене начальником відділу Полтавської обласної прокуратури ОСОБА_6 , про арешт майна,

встановив:

До слідчого судді Київського районного суду м. Полтави 23.08.2024 звернувся старший детектив Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у Полтавській області ОСОБА_3 з клопотанням, погодженим начальником відділу Полтавської обласної прокуратури ОСОБА_6 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000036 від 19.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212, ч. 5 ст. 191 КК України, в якому просить накласти арешт на майно, виявлене та вилучене 21.08.2024 в ході обшуку автомобіля марки BMW модель X6 М, державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN-код НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_4 , а саме: рахунок на оплату № 65 за договором № 1020 від 14.11.2023 на 1 арк; акт приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2023 на 6 арк; договір про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за грудень 2023 на 1 арк; підсумкова відомість ресурсів, об`єкт: багатоквартирний житловий будинок для медичних працівників на 4 арк; розрахунок загальновиробничих витрат до акту КБ-2в на багатоквартирний житловий будинок для медичних працівників на 1 арк; блокнот з чорновими записами з надписом на обкладинці «Мінімаксі».

Своє клопотання обґрунтовує тим, що підрозділом детективів ТУ БЕБ у Полтавській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000036 від 19.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212, ч. 5 ст. 191 КК України.

Із матеріалів поданого клопотання встановлено, що службові особи ТОВ «Бізнес-Сервіс Груп» () діючи умисно, в умовах воєнного стану, за попередньою змовою з невстановленими особами, під час виконання робіт на території Полтавської області, шляхом зловживання службовим становищем, заволоділи бюджетними коштами в особливо великих розмірах та службові особи ТОВ «Бізнес-Сервіс Груп» () перебуваючи на території Полтавської області, шляхом заниження об`єкту оподаткування, умисно ухилилися від сплати податків, що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів в особливо великих розмірах (а.с. 4).

Встановлено, що ТОВ «Бізнес-Сервіс Груп» (, адреса м. Київ, вул. Тютюнника Василя, буд. 58/1, оф. 9, директор ОСОБА_4 ) за період 2021-2024 років під час виконання умов договорів щодо виконання робіт, надання послуг, постачання обладнання укладених із державними та комунальними установами на території Полтавської області, отримано оплату в розмірі 72 772 720,38 грн, з яких ПДВ складає 12 128 786,73 грн. При цьому встановлено, що ТОВ «Бізнес-Сервіс Груп» () перебуває на загальній системі оподаткування, у період з 01.07.2017 по 18.12.2023 було зареєстроване платником ПДВ, проте 18.12.2023 свідоцтво платника ПДВ анульоване за рiшенням контролюючого органу у зв`язку із наданням декларацiй про вiдсутнiсть поставок.

Крім цього встановлено, що за вказаний період ТОВ «Бізнес-Сервіс Груп» за отриманими грошовими коштами податкові накладні з ПДВ не складало та не реєструвало, при цьому службові особи підприємства складали завідомо неправдиві офіційні документи, а саме податкові декларації з ПДВ, в яких не відображало ведення фінансово-господарської діяльності, зазначаючи про відсутність податкових зобов`язань з ПДВ, а також податкові декларації з податку на прибуток підприємств з нульовими показниками. Таким чином встановлено, що підприємство в зазначеному податковому періоді, отримавши від державних та комунальних установ, що не є платниками податку на додану вартість, грошові кошти в сумі 72 772 720,38 грн, не відобразило операції за надані послуги та поставлені товари в податковій звітності, в тому числі податок на додану вартість на суму 12 128 786,73 грн, що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів в особливо великих розмірах.

Поряд із цим встановлено, що з моменту анулювання ТОВ «Бізнес-Сервіс Груп» () свідоцтва платника податку на додану вартість, тобто з 18.12.2023, по теперішній час, підприємство продовжило надавати послуги за вже укладеними договорами та отримувати оплату за них із включенням у неї сум податку на додану вартість, а також укладати нові договори із включенням у ціну договору податку на додану вартість.

Так, в зазначений період ТОВ «Бізнес-Сервіс Груп», не будучи платником ПДВ, уклало із Управлінням житлово-комунального господарства Виконавчого комітету Полтавської міської ради () договір № 241 від 27.12.2023 щодо виконання робіт по об`єкту «Капітальний ремонт бульвару Богдана Хмельницького (від проспекту Миколи Вавілова до вулиці Головка) у місті Полтава (ІІ черга). Коригування» на суму 1 640 182,80 грн, у тому числі ПДВ 273 363,80 грн, а також договір № 83 від 20.05.2024 із Регіональним центром професійно-технічної освіти м. Зіньків () про надання послуг з виконання робіт по об`єкту «Поточний ремонт покрівлі лабораторно-практичного корпусу Регіонального центру професійно-технічної освіти по АДРЕСА_1 (будівля «Б-1») на суму 2 735 264, 63 грн, в тому числі ПДВ 455 877,44 грн. Проведеним аналізом надходжень бюджетних коштів на рахунки ТОВ «Бізнес-Сервіс Груп» () за період з 18.12.2023 по 25.06.2024, встановлено надходження коштів у сумі 9 722 831,37 грн, з яких 1 620 471,89 грн в якості податку на додану вартість. Окрім того, встановлено, що за договором № 83 від 20.05.2024 із Регіональним центром професійно-технічної освіти м. Зіньків () ТОВ «Бізнес-Сервіс Груп» отримано за період з 28.06.2024 по 18.07.2024 оплату в сумі 2 516 327,27 грн з яких сума ПДВ складає 422 387,88 грн, що свідчить про продовжуваний злочин із єдиним умислом його виконавців.

Таким чином, службові особи ТОВ «Бізнес-Сервіс Груп», діючи умисно, за попередньою змовою із невстановленими особами, заволоділи бюджетними грошовими коштами в сумі, що відповідно до примітки до ст. 185 КК України є особливо великим розміром.

В ході виконання ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Полтави, 21.08.2024 було проведено обшук автомобіля марки BMW модель X6 М, державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN-код НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_4 , в ході якого виявлено та вилучено рахунок на оплату № 65 за договором №1020 від 14.11.2023 на 1 арк; акт приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2023 на 6 арк; договір про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за грудень 2023 на 1 арк; підсумкова відомість ресурсів, об`єкт: багатоквартирний житловий будинок для медичних працівників на 4 арк; розрахунок загальновиробничих витрат до акту КБ-2в на багатоквартирний житловий будинок для медичних працівників на 1 арк; блокнот з чорновими записами з надписом на обкладинці «Мінімаксі».

Постановою детектива від 21.08.2024 вилучені об`єкти визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Оскільки вищевказані речі та документи мають значення речових доказів по кримінальному провадженню, з метою збереження речових доказів старший детектив просить накласти арешт на вилучене майно.

У судовому засіданні старший детектив ОСОБА_3 клопотання про арешт майна підтримав та просив суд задовольнити.

Власник майна ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився. Представник власника майна адвокат ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечив.

Згідно з пунктом 7 частини 2 статті 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до частини 5 статті 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з вимогами пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом частини 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з частиною 1 статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з частиною 11 статті 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно з частиною 1 статті 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

У поданому до суду старшим детективом клопотанні доведено наявність достатніх підстав вважати, що дійсно було вчинено кримінальне правопорушення, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0000036 від 19.06.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 5 ст. 191 КК України.

З протоколу обшуку від 21.08.2024 проведеного в автомобілі марки BMW модель X6 М, державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN-код НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_4 (а.с. 39-44) та опису виявлених та вилучених під час обшуку речей та документів від 21.08.2024 (а.с. 45) вбачається, що виявлено та вилучено рахунок на оплату № 65 за договором №1020 від 14.11.2023 на 1 арк; акт приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2023 на 6 арк; договір про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за грудень 2023 на 1 арк; підсумкова відомість ресурсів, об`єкт: багатоквартирний житловий будинок для медичних працівників на 4 арк; розрахунок загальновиробничих витрат до акту КБ-2в на багатоквартирний житловий будинок для медичних працівників на 1 арк; блокнот з чорновими записами з надписом на обкладинці «Мінімаксі».

Постановою старшого детектива Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у Полтавській області ОСОБА_3 від 21.08.2024 вищевказане майно визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000036 від 19.06.2024 (а.с. 46-49).

Окрім того, вилучені документи безпосереднього стосуються предмету досудового розслідування, а саме перевірки законності виконання робіт ТОВ «Бізнес-Сервіс Груп» на об`єкті будівництва: «Реконструкція нежитлової будівлі по АДРЕСА_2 під багатоквартирний житловий будинок для медичних працівників», договір від 14.11.2023 №1020 (а.с. 5-6).

Чорнові записи у блокноті з надписом на обкладинці «Мінімаксі» містять відомості щодо осіб, документів, адрес, телефонів, та інших відомостей, які є важливими для встановлення істини у кримінальному провадженні, зразки рукописного тексту, які можуть бути використані при проведенні криміналістичних та інших експертиз.

Отже вилучене майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом кримінального правопорушення, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України та підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог частини 1 статті 173 КПК України старший детектив в своєму клопотанні довів необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених пунктом 1 частини 2 статті 170 КПК України.

Як вбачається з клопотання, накладення арешту на вилучене майно старший детектив вважає необхідною мірою для досягнення повноти, всебічності та неупередженості розслідування вказаного кримінального правопорушення та з метою збереження речових доказів.

На даному етапі досудового розслідування його потреби виправдовують втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки, сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що клопотання про накладення арешту на майно підлягає задоволенню.

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до статті 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 7, 98, 131, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України,

ухвалив:

Клопотання старшого детектива Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене начальником відділу Полтавської обласної прокуратури ОСОБА_6 , про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, виявлене та вилучене 21.08.2024 в ході проведення обшуку автомобіля марки BMW модель X6 М, державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN-код НОМЕР_2 , а саме:

- рахунок на оплату № 65 за договором №1020 від 14.11.2023 на 1 арк;

- акт приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2023 на 6 арк;

- договір про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за грудень 2023 на 1 арк;

- підсумкова відомість ресурсів, об`єкт: багатоквартирний житловий будинок для медичних працівників на 4 арк;

- розрахунок загальновиробничих витрат до акту КБ-2в на багатоквартирний житловий будинок для медичних працівників на 1 арк;

- блокнот з чорновими записами з надписом на обкладинці «Мінімаксі».

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів до Полтавського апеляційного суду з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали оголошений о 08 год 10 хв 30.08.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1