Справа № 953/7825/24
н/п 1-кс/953/6575/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" вересня 2024 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова клопотання слідчого в ОВС 3 відділення слідчого відділу Управління СБ України в Харківській області майора юстиції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000807 від 09.07.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 114-2 КК України, -

ВСТАНОВИВ :

04.09.2024 о 12:55 год. до канцелярії Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого в ОВС 3 відділення слідчого відділу Управління СБ України в Харківській області майора юстиції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні ОСОБА_4 , в якому сторона обвинувачення просить накласти арешт на майно вилучене 04.09.2024 під час проведення обшуку за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,, а саме: мобільний телефони марки «Xiaomi Poco M5» ІМЕІ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 із номером телефону НОМЕР_3 . Місцем зберігання арештованого майна визначити матеріали кримінального провадження.

На обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що Слідчим відділом УСБУ в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000807 від 09.07.2024, за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 2 ст. 114-2 КК України.

Під час проведення досудового розслідування встановлено, що громадянка України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , використовуючи додаток Інтернет-месенджера «Telegram», поширила інформацію про розташування українських військових, яка не розміщувалась в установленому порядку.

Так, встановлено, громадянка України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

04.09.2024 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 23.08.2024 в рамках вказаного кримінального провадження у квартирі за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 було проведено обшук за участі останньої.

Так, в ході проведення вказаного обшуку було виявлено наступні речі та документи:

- мобільний телефони марки «Xiaomi Poco M5» ІМЕІ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 із номером телефону НОМЕР_3 ;

04.09.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 114-2 КК України.

04.09.2024 вказані речі постановою слідчого визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Орган досудового розслідування посилаючись на вимоги ч. 1 ст. 98, ч.ч. 1, 2, 3 ст. 170 КПК України, з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, збереження речових доказів, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження зазначеного майна, просить накласти арешт на майно, вилучене 04.09.2024 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , власницею якого є ОСОБА_5 .

В судове засідання слідчий не з`явилась, викликалась належним чином. 05.09.2024 через канцелярію суду подала заяву про розгляд клопотання про арешт майна без її участі, клопотання підтримала, просила про його задоволення. Також, просила долучити до матеріалів клопотання заяву ОСОБА_5 про розгляд клопотання про арешт майна без її участі, щодо задоволення клопотання покладалась на розсуд суду (а.с.57-58).

Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника майна, слідчого та прокурора.

Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, встановив, що СВ УСБ України в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000807 від 09.07.2024, за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 2 ст. 114-2 КК України (а.с. 4).

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 23.08.2024 надано дозвіл на проведення обшуку за місцем фактичного мешкання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: в квартирі АДРЕСА_2 , яка на праві спільної часткової власності належить ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 (а.с. 37-38).

Метою проведення обшуку слідчий суддя зазначив: відшукування та вилучення предметів, речей та документів, в тому числі: комп`ютерної техніки, носіїв інформації, документів, засобів зв`язку, чорнових записів, які мають доказове значення у кримінальному провадженні.

04.09.2024 з 06:05 год. до 07:51 год. в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено майно, перелік якого зазначено в протоколі обшуку (а.с. 39-40).

Клопотання про арешт майна подано до суду 04.09.2024 о 12:55 год. (а.с. 1).

Відповідно до вимог ст. 116 КПК України, строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти.

Таким чином, слідчим дотримано вимоги закону щодо звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням про арешт майна до суду.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Постановою слідчого в ОВС 3 відділення слідчого відділу Управління СБ України в Харківській області майора юстиції ОСОБА_3 від. 04.09.2024, майно вилучене під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000807 від 09.07.2024 (а.с. 53-54).

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Слідчим доведено, що вищевказане майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Вилучене відповідно до протоколу обшуку від 04.09.2024 майно, яке зазначено в клопотанні слідчим, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

На підставі викладеного вище, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого в ОВС 3 відділення слідчого відділу Управління СБ України в Харківській області майора юстиції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000807 від 09.07.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 114-2 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 04.09.2024 під час проведення обшуку за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: мобільний телефони марки «Xiaomi Poco M5» ІМЕІ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 із номером телефону НОМЕР_4 - до скасування арешту у встановленому нормами КПК України порядку.

Місцем зберігання арештованого майна згідно з Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104 визначити матеріали кримінального провадження.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1