06.08.2024
Справа №642/4415/24
Провадження №1-кс/642/2398/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2024 року Ленінський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря- ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Ленінського районного суду м. Харкова скаргу представника представника військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення,-

в с т а н о в и в:

До слідчого судді надійшла вказана скарга, в якій заявник зазначає, що він надіслав до другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Харків) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, повідомлення від 22.03.2024 за №1643 про вчинення військовослужбовцем в/ч НОМЕР_1 ОСОБА_4 злочину за фактом того, що останній після закінчення строку лікування 16.02.2024 повернувся до військової частини не 17.02.2024, а 21.02.2024, чим вчинив злочин за ч. 5 ст. 407 КК України. Слідчим другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Харків) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, ОСОБА_5 на адресу заявника направлено листа, згідно якого вбачається, що відомості до ЄРДР не внесені. Враховуючи викладене, заявник просить зобов`язати Другий СВ (з дислокацією у м. Харків) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, внести відомості до ЄРДР згідно поданої заяви.

Представник заявника в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд скарги в його відсутність.

Представник другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Харків) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не відомі.

Неявка вказаних осіб не перешкоджає розгляду скарги.

Згідно ч.4 ст. 107 КПК України, фіксування судового засідання за допомогою звуко- та відеозаписувального пристрою не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, дійшов висновку, що скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається із повідомлення командира в/ч НОМЕР_1 від 22.03.2024 №1340, він просив внести до ЄРДР відомості про вчинення ОСОБА_4 злочину за ч. 5 ст. 407 КК України за фактом того, що останній після закінчення строку лікування 16.02.2024 повернувся до в/ч не 17.02.2024, а 21.02.2024.

Згідно листа слідчого другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Харків) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, ОСОБА_6 , відомості до ЄРДР не внесені з наступних підстав. Так, згідно акту службового розслідування, військовослужбовець ОСОБА_4 був відсутній за місцем несення служби протягом 3 діб. В той час, реєстрації в ЄРДР підлягають не усі заяви чи повідомлення, а лише ті, що містять достатні відомості про кримінальне правопорушення. З поданих документів не вбачається достатніх об`єктивних даних, які б вказували на вчинення військовослужбовцем ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України. Тому, з посиланням на ч.2 ст. 11 КК України слідчий повернув заявнику подані ним матеріали для прийняття рішення в межах компетенції.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно із якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Окрім цього, внесення відомостей до ЄРДР також врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020 року, згідно з пунктом 2 глави 1 розділу ІІ «Порядок формування та ведення Реєстру» якого, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 4 ст.214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Разом з тим, зміст ч.1 ст.214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

За ст. 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Основним елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень.

Таким чином, положення ст. 214 КПК України, перебувають у тісному взаємозв`язку з ч.1 ст.2 та ст. 11 КК України, згідно з якими підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою не будь-яких дій, а суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки конкретного складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відомостей до ЄРДР.

Вищезазначені положення закону дають підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

У пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Верховний Суд у постанові від 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18 зазначив, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Як вбачається з матеріалів скарги, військовослужбовець ОСОБА_4 був відсутній за місцем несення служби 3 дні та добровільно з`явився для подальшого несення служби.

Враховуючи викладене, повідомлення командира в/ч НОМЕР_1 ОСОБА_7 про вчинення військовослужбовцем ОСОБА_4 кримінального правопорушення за ч. 5 ст. 407 КК України, фактично не містить будь-яких даних про наявність ознак кримінального правопорушення-злочину в діях військовослужбовця, які перелічені у заяві, відповідно до ст.11 КК України, в той час, слідчим надана відповідь на вказану заяву, у встановленому законом порядку, а тому слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 214, 303, 306-307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П о с т а н о в и в:

Скаргу представника військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення залишити без задоволення.

Ухвала підлягає оскарженню до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1