Справа № 294/1919/24 Провадження № 1-кс/0274/1907/24
У Х В А Л А

іменем України

28.10.2024 м. Бердичів

Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ ВП № 5 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000282 від 09.10.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

І. Суть клопотання

Слідчий звернувся до суду з указаним клопотанням, у якому просить:

- накласти арешт (позбавити права на відчуження, розпорядження та/або користування) на майно, яке було вилучено в ході проведення огляду місця події від 09.10.2024 по АДРЕСА_1 , а саме: бензопилу марки Winzor в корпусі червоного кольору, з ручкою корпусу сірого кольору, з шиною, без захисного чохла, яку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видав працівникам поліції;

- в рахунок забезпечення виконання ухвали, після проведення відповідних експертиз, вказані речові докази передати на відповідальне зберігання потерпілому.

В обґрунтування клопотання вказує, що 09.10.2024 близько 09:58 год. на території залісненої земельної ділянки, розташованої за межами с. Ольшанка, Житомирського району, Житомирської області, внаслідок падіння дерева помер ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , житель с.Лісове, Баранівської міської громади, Житомирської області.

09.10.2024 вказані відомості внесено до СРДР за №0000282 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

В ході огляду місця події від 09.10.2024, перебуваючи на території домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видав працівникам поліції бензопилу марки Winzor в корпусі червоного кольору, з ручкою корпусу сірого кольору, з шиною, без захисного чохла, після чого вищевказана бензопила була опечатана біркою та вилучена до кімнати зберігання речових доказів ВП №5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області.

За постановою слідчого від 09.10.2024 вищевказане майно визнано речовим доказом. Накладення арешту на вказане в клопотанні майно мотивовано збереженням речових доказів, призначенням трасологічної експертизи.

ІІ. Процедура та позиція учасників справи

В судове засідання учасники провадження не з`явилися. Слідчий у поданому клопотанні просив розглянути клопотання за його відсутності, клопотання підтримує та просить його задовольнити.

На підставі ст. 107 КПК України фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів не здійснюється. Відповідно до вимог ст. 108 КПК України ведеться журнал судового засідання.

ІІІ. Кримінально-процесуальне законодавство

За положеннями частин 1 та 5 статті 237 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів. При проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України вилучене під час огляду майно є тимчасово є вилученим.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально - протиправним шляхом або отримані юридичною особою.

Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено (частина 5 ст.171 КПК України).

За положеннями статті 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка та висновки

Встановлено, що СВ ВП № 5 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській областіздійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000282 від 09.10.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Слідчим суддею досліджено матеріали, долучені до клопотання: витяг з ЄРДР, сформований станом на 10.10.2024; заяву ОСОБА_6 про надання працівникам поліції дозволу на проведення огляду домоволодіння; протокол огляду місця події від 09.10.2024; протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 10.10.2024; протокол допиту свідка ОСОБА_4 від 10.10.2024; копію постанови про визнання речовими доказами у кримінальному провадженні від 09.10.2024.

Проаналізувавши клопотання про арешт майна та додатки до нього, суд приходить до висновку, що слідчим у даній справі доведена необхідність накладення арешту у виді тимчасового позбавлення прав на розпорядження та користування вказаним майном з метою забезпечення його збереження як речового доказу у даному кримінальному провадженні з метою запобігання його можливої передачі, відчуження, або знищення, та потреби досудового розслідування виправдовують застосування арешту на це майно.

Вказана форма арешту майна не є надмірно обтяжливою для його власника - є розумною та співмірною обставинам можливого кримінального правопорушення на даній стадії досудового розслідування.

Суттєвих шкідливих наслідків застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження для особи, якої він стосується, не вбачається.

Спосіб, у який здійснюється забезпечення кримінального провадження, відповідає завданням кримінального провадження, враховує обставини вчиненого кримінального правопорушення, є розумним і співрозмірним.

З огляду на викладене, беручи до уваги обставини кримінального провадження, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку, що підтверджені підстави, передбачені ст.ст. 170, 171, 173 КПК України, для задоволення клопотання в частині накладення арешту на зазначене в клопотанні майно.

В іншій частині вимог клопотання слід відмовити з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 28 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ч. ч. 1, 5 ст. 40 КПК України слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій та він, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

З системного аналізу перелічених норм випливає, що повноваження слідчого судді на стадії досудового розслідування визначені виключно нормами Кримінального процесуального кодексу України та чітко ним регламентовані. Чинним кримінально-процесуальним законодавством слідчий суддя не наділений повноваженнями надавати конкретні вказівки (зобов`язання) слідчому щодо проведення конкретних слідчих та/або процесуальних дій, адже слідчий є самостійним у своїй процесуальній діяльність, слідчий суддя наділений лише правом судового контролю та оцінки зібраних слідством доказів на етапі досудового розслідування, однак він не може переймати на себе функції слідства та задовольняти клопотання, адресовані слідчому.

Керуючись ст. ст. 170-173,175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт із забороною відчуження, розпорядження та користування на майно, яке було вилучено в ході проведення огляду місця події від 09.10.2024 по АДРЕСА_1 , а саме: бензопилу марки Winzor в корпусі червоного кольору, з ручкою корпусу сірого кольору, з шиною, без захисного чохла, яку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видав працівникам поліції.

В задоволенні іншої частини клопотання відмовити.

Виконання ухвали покласти на слідчого СВ ВП № 5 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 .

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором, оскарження ухвали не перешкоджає її виконанню.

Ухвала про арешт майна може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8