Провадження по справі № 1-кс/522/5479/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повний текст)

30 вересня 2024 року м.Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ УСБУ в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Держави Ізраїль, уродженця м. Кір`ят-Малахі Держави Ізраїль, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових за № 0000433 від 27.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 305 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7

підозрюваного ОСОБА_4 ,

перекладача ОСОБА_8 ,

ВСТАНОВИВ:

Органами досудового розслідування ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) підозрюється в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000433 від 27.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 305 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у вересні 2024 року (точні дата, час і обставини досудовим розслідуванням не встановлені) громадянин Держави Ізраїль ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), знаходячись у невстановленому місці за межами України, маючи умисел на незаконне переміщення через митний кордон України наркотичного засобу канабісу, за невстановлених досудовим розслідуванням обставин незаконно придбав у невстановленої особи наркотичний засіб канабіс, у вигляді речовини рослинного походження сіро-зеленого кольору загальною масою 12,2 грам, яку у подальшому зберігав при собі.

Надалі, у цей же період часу, ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), перебуваючи у невстановленому місці за межами України, загорнув вищевказаний наркотичний засіб в надувну кулю рожевого кольору, після чого приховав його у нашийній подушці, з метою утруднення його виявлення співробітниками контролюючих і правоохоронних органів при проведенні митного контролю під час подальшого незаконного переміщення ним вказаного наркотичного засобу через митний кордон України з приховуванням від митного контролю (шляхом контрабанди).

27.09.2024, приблизно о 15-45 год., ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), діючи умисно, реалізуючи власний злочинний умисел, направлений на контрабанду наркотичного засобу, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій і бажаючи настання шкідливих наслідків у вигляді порушення встановленого порядку обігу і переміщення наркотичних засобів через митний кордон України, слідуючи з Республіки Молдови до України через міжнародний автомобільний пункт пропуску для автомобільного сполучення "Старокозаче - Тудора" (зона митного контролю відділу митного оформлення № 3 митного поста "Білгород-Дністровський" Одеської митниці) в якості пасажира автобуса марки MERCEDES-BENZ SPRINTER, реєстраційний номер НОМЕР_1 , сполученням "Кишинів - Одеса", з надягнутою на власну шию нашийною подушкою, в якій завідомо для нього був прихований наркотичний засіб канабіс, загорнутий в надувну кулю рожевого кольору, не заявив представникам митного органу і будь-якого правоохоронного органу про наявність у нього вказаного наркотичного засобу, тобто вчиненням дій заявив про відсутність у нього товарів, які під час переміщення через митний кордон України підлягають обов`язковому письмовому декларуванню, а також на переміщення яких через митний кордон України встановлено заборони або обмеження, не задекларував вказаний наркотичний засіб у встановленому порядку при здійсненні митного контролю, тим самим незаконно перемістив наркотичний засіб канабіс через митний кордон України з приховуванням від митного контролю (шляхом контрабанди).

27.09.2024, приблизно о 15-45 год., в ході здійснення митного контролю автобуса марки MERCEDES-BENZ SPRINTER, реєстраційний номер НОМЕР_1 , і осіб, які слідували в ньому, в тому числі ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), співробітниками ІНФОРМАЦІЯ_2 виявлено та вилучено наркотичний засіб канабіс у вигляді речовини рослинного походження сіро-зеленого кольору, загорнутий в надувну кулю рожевого кольору і прихований у надягнутій на його шиї нашийній подушці у вищезазначений спосіб, який ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) незаконно перемістив через митний кордон України з приховуванням від митного контролю.

Згідно з експрес-аналізом за допомогою експрес-тесту "Synthetic Cathinones Test", виявлена і вилучена у ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) за вищевикладених обставин речовина містить наркотичний засіб канабіс.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів" від 06.05.2000 № 770, канабіс віднесено до наркотичних засобів, обіг яких обмежено (Таблиця ІI, Список № 1).

28.09.2024 громадянина Держави Ізраїль ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) затримано в порядку ст.ст. 208, 615 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 305 КК України.

28.09.2024 громадянину Держави ОСОБА_9 ( ОСОБА_5 ) повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 305 КК України.

У відповідності з вимогами п. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, п.2 ч.1 ст. 177 КПК України: знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, п.3 ч.1 ст. 177 КПК: незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, у тому числі на осіб, обізнаних про обставини вчинення кримінального правопорушення та ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України: вчиняти інші аналогічні кримінальні правопорушення.

У зв`язку з чим, слідчий звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Позиція учасників судового розгляду.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити в повному обсязі, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені п.п.1,2,3 та 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, у тому числі на осіб, обізнаних про обставини вчинення кримінального правопорушення, може вчинити інші злочини.

Підозрюваний ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) та його захисник в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання слідчого, так як ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) раніше не судимий, розмір застави є непомірним, у підозрюваного міцні соціальні зв`язки, а тому просили застосувати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного, заслухавши учасників судового розгляду, приходжу до висновку, що клопотання слідчого не підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Мотиви слідчого судді.

З огляду на ч.3 ст.26, п.18 ч.1 ст.3 КПК України, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, які винесені на його розгляд сторонами та віднесено до його компетенції цим Кодексом, а слідчий суддя, суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст.2 вказаного Кодексу, завданнями кримінального провадження, разом із захистом особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, є охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також те, щоб до кожного учасника кримінального провадження застосовувалась лише належна правова процедура.

Частина ч.1 ст.9 КПК України встановлює, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно з ч.1 ст.94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Щодо обґрунтованості підозри.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві.

Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) (частина 5 статті 9 КПК України).

Перевіряючи достатність доказів для такого висновку, слідчий суддя, наряду з положеннями КПК України, враховує практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення «Чеботарь проти Молдови» від 13.11.2007р., п. 48), у відповідності до якої слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин. Натомість, не будучи наділеним повноваженнями щодо оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення на даній стадії кримінального судочинства, слідчий суддя позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom» від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04)).

Крім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Пред`явлена ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) підозра обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: повідомленням Чорноморського РВ Управління СБ України в Одеській області № 65/30/1695 від 27.09.2024 (рапорт уповноваженої особи № 65/30/1694 від 27.09.2024), в якому викладені обставини вчинення громадянином Держави Ізраїль ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) кримінального правопорушення; повідомленням Одеської митниці про кримінальне правопорушення № 100 від 27.09.2024, в якому викладені обставини вчинення громадянином Держави Ізраїль ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) кримінального правопорушення; актом митного огляду № UA500000/2024/000001 від 27.09.2024, в якому викладені обставини проведення митного огляду громадянина Держави Ізраїль ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) і виявлення у нього наркотичного засобу; протоколом про порушення митних правил № 0973/50000/24 від 27.09.2024, згідно з яким задокументовано вчинення громадянином Держави Ізраїль ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) за обставин кримінального провадження адміністративного правопорушення, передбаченого 483 Митного кодексу України (Переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю); протоколом огляду місця події від 27.09.2024, згідно з яким в ході проведення огляду місця події на території міжнародного автомобільного пункту пропуску для автомобільного сполучення "Старокозаче - Тудора" виявлено і вилучено наркотичний засіб канабіс; експрес-тест "Synthetic Cathinones Test" з ознаками реакції на канабіс; надувну кулю рожевого кольору і нашийну подушку, в яких громадянин Держави Ізраїль ОСОБА_4 (SANDEROVITZ HAI) приховав наркотичний засіб при перетині державного і митного кордону України.

Хоча слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, проте зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, тобто перевіряти обґрунтованість пред`явленої підозри.

ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, та у разі визнання його винним, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років, що, згідно ст. 183 ч. 2 п. 5 КПК України, дозволяє обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: переховуватись від органу досудового розслідування чи суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні про обставини вчинення кримінального правопорушення, оскільки станом на теперішній час досудове слідство перебуває на початковому етапі.

Ризик вчинення нових кримінальних правопорушень слідчий суддя до уваги не бере, оскільки ані слідчим в клопотанні, ані прокурором в судовому засіданні не надано доказів притягнення підозрюваного раніше до адміністративної чи кримінальної відповідальності.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою тяжкого кримінального правопорушення, а також наявність вищезазначених ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Під час досудового слідства встановлено обставини, які слід врахувати при обранні запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України, а саме:

-вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) тяжкого злочину;

-тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) у разі визнання його винуватим у вчинення вказаного злочину.

За таких обставин, наявні достатні підстави вважати, що обрання менш суворого запобіжного заходу до ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) не запобігатиме наведеному ризику.

Обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

За результатами досліджень Українського медичного та моніторингового центру з алкоголю та наркотиків Міністерства охорони здоров`я України (який є загально доступним документом) за останні десять років кількість смертей серед осіб, які перебували на наркологічному обліку, зросла більше ніж у 3 рази, у тому числі від передозування майже в 4 рази. Загрозливих масштабів набули поширеність розладів психіки та поведінки внаслідок вживання наркотичних речовин (174,7 на 100 тис. населення), а також психічні захворювання (11,5 на 100 тис. населення). Україна входить до переліку країн із загрозливим рівнем немедичного споживання наркотиків.

Тому на підставі викладеного, слідчий суддя констатує про наявність конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості" (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі "Харченко проти України" від 10 лютого 2011 року).

Таким чином, слідчий суддя приходить до переконання, що органом досудового розслідування доведена неможливість застосування на даному етапі досудового розслідування відносно підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, для запобігання встановленим вище ризикам та забезпечення його належної процесуальної поведінки.

Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відповідно до приписів ч.1 ст.219 КПК України, досудове розслідування має бути завершене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

Враховуючи, що ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.307 КК України, 28.09.2024 року, то досудове розслідування має бути закінченим до 28.11.2024 року, а тому саме до цього строку слідчий суддя може обрати запобіжний захід.

Щодо розміру застави.

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків (ч. 1 ст. 182 КПК України).

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК у виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених у цій статті межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до практики ЄСПЛ, якщо тримання під вартою триває тільки через побоювання, що обвинувачений буде переховуватись від правосуддя, проте його слід звільнити з-під варти, якщо він представить відповідні гарантії, що не переховуватиметься від суду, наприклад внесе заставу (правова позиція, викладена у п.46 рішення ЄСПЛ від 26 червня 1991 року у справі «Летельє проти Франції»).

Окрім цього, відповідно до рішень ЄСПЛ у справі «В. проти Швейцарії» (W. V. Switzerland), 14379/88, 26 січня 1993 року, у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain), 12050/04, 8 січня 2009 року розмір застави повинен бути належною гарантією того, що заявник вирішить не зникати через побоювання втратити цю заставу, при визначенні розміру застави виправданим є врахування серйозності обставин справи.

Разом з цим, в рішенні від 13.01.2022 року у справі «Істоміна проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що застава має на меті не забезпечення відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи на судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватись залежно від особи, про яку йде мова, із урахуванням її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. Сума шкоди у справі може бути одним із факторів, що виправдовує вищу суму застави, але лише у поєднанні з іншими критеріями - серйозністю вчиненого злочину, ризику втечі та інше.

Зважаючи на положення ч.3 ст.183 КПК України, а також практики ЄСПЛ, приймаючи до уваги дані про особу підозрюваного, вважаю за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Враховуючи вчинену Збройними Силами Російської Федерації військову агресією проти нашої Держави, на території України було запроваджено воєнний стан відповідно до Указу Президента України та Верховного головнокомандувача ОСОБА_10 від 24.02.2022 №64/2022 та Закону України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-ІХ.

Закон визначає сукупність обставин, а також критерії, якими повинен керуватись слідчий суддя, суд при визначенні у кожному конкретному випадку розміру застави. Такими обставинами зокрема є майновий та сімейний стан підозрюваного. Європейський суд з прав людини, неодноразово наголошував на тому, що непомірний розмір застави з статками (майновим станом) підозрюваного, є лише формальним виконанням вимог Європейської конвенції з прав людини, тому у своїх рішення суди повинні керуватись також розмірами прибутків підозрюваного. Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, що загроза її втрати утримувало підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язків, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного людяного проживання.

На переконання суду, на теперішній час проблема наркозлочинності прямо порушує права всіх людей (в тому числі й тих, що не вживають наркотичні речовини) на життя та здоров`я, безпечне середовище, а вживання наркотичних засобів та психотропних речовин наносить невиправну шкоду життю та здоров`ю особи, які відповідно до Конституції України, визнаються найвищою соціальною цінністю та потребують пріоритетного захисту з боку держави.

Згідно ЗУ «Про Державний Бюджет 2024 року» - 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 гривень, а тому саме з цього розрахунку буде визначена сума застави.

З матеріалів клопотання слідчого встановлено, що підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) було затримано в порядку ст. 208 КПК України, він є громадянином іншої держави, а саме Ізраїль, а тому є великий ризик, що підозрюваний може покинути територію України, що буде перешкоджати завершенню кримінального провадження.

Зважаючи на тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) обставин кримінального правопорушення та індивідуальні особливості підозрюваного, слідчий суддя доходить висновку, що застава у сумі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб не здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та буде недостатнім стримуючим фактором для запобігання існуючим ризикам кримінального провадження. Тому слідчий суддя вважає за доцільне визначити заставу у розмірі вище встановленого п. 3 ч. 1 ст. 182 КПК України, оскільки прокурором наведено достатньо обставин, які свідчать про неможливість забезпечити дотримання підозрюваним, покладених на нього обов`язків вказаним розміром застави.

Водночас внесення застави у розмірі 454 200 гривень, на думку слідчого судді, з урахуванням майнового стану підозрюваного та обставин вчинення кримінального правопорушення, не порушує принцип пропорційності, не є явно непомірним для нього. Проте вона є значною та, на думку слідчого судді, цілком здатною забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконанням покладених на нього процесуальних обов`язків.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя, враховуючи вимоги абз. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, а також з огляду на обставини вчинення злочину, враховуючи дані про особу підозрюваного, який підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, відповідальність за які передбачає позбавлення волі до 10 років, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, його ролі у інкримінованому правопорушенні, доведеності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, вважаю за доцільне обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою та вважаю за необхідне визначити розмір застави як альтернативного запобіжного заходу у розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205, 376 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ УСБУ в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор», до 60 днів в межах строку проведення досудового розслідування, тобто до 26.11.2024 року включно.

Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 454 200 (чотириста п`ятдесят чотири тисячі двісті) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; провадження по справі 1-кс/522/5479/24.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

2) не відлучатися за межі м. Одеси без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обчислюється з моменту фактичного затримання, тобто з 28.09.2024 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали слідчого судді проголошено 30.09.2024 року о 16:45 годині в залі суду №131.

Слідчий суддя: ОСОБА_11