УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , із участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000495 від 28 червня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 305 Кримінального кодексу України, про арешт тимчасово вилученого майна, -

в с т а н о в и в:

Прокурор звернувся до слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, яке було виявлено та вилучено у ході огляду місця події 12 липня 2024 року, за адресою: АДРЕСА_1 , з метою збереження речових доказів.

Клопотання обґрунтоване тим, що СУ ГУ СБ України у м. Києві та Київській здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000495 від 28 червня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 305 Кримінального кодексу України.

Так в ході досудового розслідування встановлено, що невстановлена особа здійснила контрабандне переміщення особливо небезпечного наркотичного засобу «канабіс», з Королівства Таїланд у міжнародних поштових відправленнях ЕЕ 1989 5974 1 ТН та ЕЕ 202 111 150 ТН, адресованого на ім`я Holodniak Pavlo, який використовує номер мобільного телефону НОМЕР_1 та ІМЕІ НОМЕР_2 .

При цьому, за наявними даними, користувачем мобільного номеру телефону НОМЕР_1 є, громадянин України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_3 , уродженець м. Львів.

Органом досудового розслідування встановлено, що зазначені посилки пересилаються із приховуванням від митного контролю під виглядом таїландського чаю та прямують до відділення Укрпошти, що знаходиться у м. Львів, з індексом 79044.

Так, зазначені посилки виявлені в зоні діяльності митного посту «Укрпошта» Київської митниці Держмитслужби України та прямують у міжнародному поштовому відправленні з наступними ТТН: ЕЕ 1989 5974 1 ТН та ЕЕ 202 111 150 ТН.

В той же час, співробітниками митниці в зоні митного контролю АТ «Укрпошта» митного посту «Укрпошта» Київської митниці Держмитслужби України, що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 , проведено огляд зазначених вище посилок, які прямують до отримувача. За результатами проведеного огляду митниками, в зазначених посилках прямує товар, який схожий на особливо небезпечний наркотичний засіб «канабіс» під виглядом таїландського чаю.

Відповідно до висновку експертного дослідження УНДІСТтаСЕ № 185/8 від 25.06.2024 надані на дослідження речовини рослинного походження зеленого кольору, які містилися у МПВ № ЕЕ 1989 5974 1 ТН є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено - канабісом.

12 липня 2024 року органом досудового розслідування було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого було виявлено та вилучено:

- 2 міжнародних поштових відправлення з №№ ЕЕ 1989 5974 1 ТН та ЕЕ 202 111 150 ТН;

- 2 реєстри з №№ 230,231 про отримання міжнародних поштових відправлення з №№ ЕЕ 1989 5974 1 ТН та ЕЕ 202 111 150 ТН, всього 2 арк.

Під проведення вказаної слідчої дії ОСОБА_4 повідомив органу досудового розслідування, що надав свої контактні дані для оформлення міжнародних поштових відправлень з наступними ТТН: ЕЕ 1989 5974 1 ТН та ЕЕ 202 111 150 ТН своєму знайомому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який і просив в подальшому отримати вказані відправлення та передати їх йому.

Як вбачається з матеріалів клопотання, постановою старшого слідчого в ОВС СУ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_6 від 13 липня 2024 року, виявлене та вилучене майно у ході огляду місця події 12 липня 2024 року, за адресою: АДРЕСА_1 , було визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Автор клопотання зазначає, що у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на майно, яке було виявлено та вилучено у ході проведення огляду місця події 12 липня 2024 року, за адресою: АДРЕСА_1 , з метою збереження речових доказів відповідно до вимог пункту 1 частини 2, частини 3 статті 170 КПК України, а також з метою недопущення приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження речових доказів.

30 липня 2024 року від прокурора ОСОБА_7 надійшла заява в, якій він зазначив, що підтримує подане клопотання та просить проводити розгляд клопотання за його відсутності.

Особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт майна та її представник в судове засідання не з`явилась, будучи належним чином повідомленою про день, час та місце розгляду клопотання.

Згідно частини 4 статті 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження, не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, слідчим суддею встановлено наступне.

СУ ГУ СБ України у м. Києві та Київській здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000495 від 28 червня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 305 Кримінального кодексу України.

З протоколу огляду місця події від 12 липня 2024 року за адресою: АДРЕСА_1 , органом досудового розслідування було виявлено та вилучено:

- 2 міжнародних поштових відправлення з №№ ЕЕ 1989 5974 1 ТН та ЕЕ 202 111 150 ТН;

- 2 реєстри з №№ 230,231 про отримання міжнародних поштових відправлення з №№ ЕЕ 1989 5974 1 ТН та ЕЕ 202 111 150 ТН, всього 2 арк.

Постановою старшого слідчого в ОВС СУ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_6 від 13 липня 2024 року, виявлене та вилучене майно у ході огляду місця події 12 липня 2024 року, за адресою: АДРЕСА_1 , було визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Слідчим суддею встановлено, з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно прокурор звернувся до слідчого судді 15 липня 2024 року направивши його засобами поштового зв`язку, тобто у межах строку, визначеного частиною 5 статті 171 КПК України.

Кримінальний процесуальний кодекс України вимагає обов`язкового дотримання вимог закону при оформленні всіх процесуальних документів, надаючи цим вимогам принциповий характер. Отже, якщо закон визначив, що клопотання про накладення арешту на майно повинно відповідати вимогам визначеним статті 171 КПК України, то ініціатор клопотання повинен неухильного їх дотримуватися.

Так, відповідно до частини 2 статті 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно абзацу 1 частини 2 статті 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

У відповідності до частини 5 статті 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Так, згідно статті 171 КПК України у клопотанні прокурора, слідчого повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна. Вказана норма також узгоджується зі статтею 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідної до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Відповідно до абзацу 1 частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно частини 3 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У відповідності до приписів статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Слідчий суддя вважає, що на даний час матеріали клопотання свідчать про те, що майно, яке було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, відповідає критеріям частини 1 статті 170 КПК України, а саме є доказом кримінального правопорушення і відноситься до категорії речових доказів.

Слідчий суддя при вирішенні питання про накладення арешту на майно, враховує розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; ту обставину, що виявлене та вилучене згідно протоколу огляду місця події від 12 липня 2024 року, за адресою: АДРЕСА_1 , майно було визнано речовими доказами; наслідки накладення арешту на майно, тому вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора про накладення арешту на тимчасово вилучене майно під час проведення огляду місця події 12 липня 2024 року.

На даний час, будь-яких суттєвих негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного, керуючись статтями 170-173, 370-372, 376, 395 КПК України слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на майно, виявлене та вилучене під час проведення огляду місця події 12 липня 2024 року, за адресою: АДРЕСА_1 з метою збереження речових доказів, в саме на:

- 2 міжнародних поштових відправлення з №№ ЕЕ 1989 5974 1 ТН та ЕЕ 202 111 150 ТН;

- 2 реєстри з №№ 230,231 про отримання міжнародних поштових відправлення з №№ ЕЕ 1989 5974 1 ТН та ЕЕ 202 111 150 ТН, всього 2 арк.

Роз`яснити, що на підставі частини 1 статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Організацію виконання ухвали та контроль за виконанням ухвали покласти на прокурорів Київської міської прокуратури ОСОБА_3 та ОСОБА_7 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1