Справа № 309/4289/24
Провадження № 1-кс/309/663/24
У Х В А Л А

про повернення клопотання

12 вересня 2024 року м. Хуст

Слідчий суддя Хустського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 вивчивши клопотання дізнавача сектору дізнання Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000582 від 20.06.2020 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України про накладення арешту на майно,-

В С Т А Н О В И В:

Дізнавач сектору дізнання Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області старший лейтенант поліції ОСОБА_2 , за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000582 від 20.06.2020 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України звернувся в суд з клопотанням про накладення арешту на майно.

У клопотанні зазначено, що згідно ухвали Хустського районного суду № 309/1428/20 від 24 червня 2020 року накладено арешт на тимчасово вилучене майно, а саме автомобіль марки «Mersedes-Benz Sprinter 316» д.н.з. НОМЕР_1 , який вилучений у гр. ОСОБА_4 .

Згідно висновку експерта № 9/78 від 22.08.2020 року встановлено, що ідентифікаційне номерне позначення кузова наданого на дослідження автомобіля марки «Mercedes-Benz Sprinter 316 CDI», державний номерний знак НОМЕР_2 , піддавалося зміні не в умовах-заводу виробника, шляхом вирізання фрагменту номерної деталі з первинним номером та подальшим вварюванням в це місце фрагменту номерної панелі з номерним позначенням *WDB9036621R742393* з іншого автомобіля кустарним способом.

Згідно ухвали Хустського районного суду № 309/1428/20 від 01 липня 2020 року було скасовано арешт на автомобіль марки «Mersedes-Benz Sprinter 316» д.н.з. НОМЕР_1 у зв`язку з постановою про закриття слідчого.

02 липня 2020 року відповідно до розписки було видано вищезазначений автомобіль на відповідальне зберігання ОСОБА_4 .

Відповідно до відповіді Закарпатської митниці встановлено, що вищезазначений автомобіль з вищевказаним номером шасі був ввезений на території України 09.09.2018 року та після чого близько 100 разів перетинав державний кордон України.

Відповідно до відповіді начальника ТСЦ 2144 свідоцтво про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_3 від 18.04.2014 року зареєстроване за автомобілем марки «Mercedes-Benz Sprinter 316 CDI», державний номерний знак НОМЕР_2 , VIN НОМЕР_4 , власник ОСОБА_5 ..

Вказаний автомобіль є знаряддям вчинення вказаного кримінального правопорушення та необхідно для подальшого проведення судово-криміналістичної експертизи.

В даному випадку вилучений автомобіль марки Mercedes-Benz Sprinter 316 CDI», державний номерний знак НОМЕР_2 , який перебуває на віповідальному зберіганні у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешк. АДРЕСА_1 є предметом кримінального правопорушення та зберегло на собі його сліди, а тому в органу досудового розслідування виникла необхідність у встановленні особи, яка могла б внести зміни до кузова автомобіля та проведення повторної транспортно-трасологічної експертизи та інших слідчо-рошукових дій для встановлення істини у даному кримінальному провадженні.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до висновку про необхідність його повернення слідчому виходячи з наступного.

Згідно ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю власника майна.

Однак, слідчим в клопотанні не зазначено контактні дані користувача чи власника майна - автомобіля марки «Mercedes-Benz Sprinter 316 CDI», державний номерний знак НОМЕР_2 , VIN НОМЕР_4 (номеру телефону, адреси електронної пошти), з урахуванням визначеного ст. 172 КПК України стислого строку розгляду клопотання (72 години), що виключає надіслання повідомлення поштою та фактично позбавляє слідчого суддю можливості дотримання вимог ст. 22, 24-28, 172 КПК України.

Вказані підстави позбавляють слідчого суддю в повній мірі дослідити докази, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання та прийняти рішення по справі.

Розглядаючи клопотання слідчого або прокурора, слідчий суддя, суд повинні з`ясувати, чи відповідає таке клопотання вимогам ст. 171 КПК України, а частиною 3 ст. 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без дотримання вимог ст. 171 цього Кодексу, зокрема із порушенням строків звернення, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Слідчий суддя за таких обставин приходить до висновку про необхідність повернення клопотання про арешт майна слідчому для усунення недоліків, надавши для цього строк протягом 72 годин з моменту отримання копії цієї ухвали.

При повторному зверненні з клопотанням про арешт майна слідчому необхідно усунути вказані недоліки.

Керуючись ст. ст. 171, 172 КПК України, суддя слідчий

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання дізнавача сектору дізнання Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000582 від 20.06.2020 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України про накладення арешту на майно - повернути дізнавачу для усунення недоліків надавши йому строк у 72 год для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя

Хустського районного суду: ОСОБА_1