Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/7148/24
Номер провадження 1-кс/711/1895/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2024 року м. Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1

за участю:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

слідчого - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

захисника - ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Придніпровського районного суду м. Черкаси клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене начальником відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000364 від 02.10.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 3 ст. 368 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси Черкаської області, громадянина України, з професійно-технічною освітою, який є особою з інвалідністю другої групи, одруженого, працюючого на посаді начальника полігону твердих побутових відходів КП «Черкаська служба чистоти» Черкаської міської ради, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси з клопотанням, погодженим начальником відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , поданим в рамках кримінального провадження №0000364 від 02.10.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 3 ст. 368 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що СУ ГУНП в Черкаській області за процесуального керівництва Черкаської обласної прокуратури проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000364, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.10.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368, ч. 4 ст. 191 КК України.

Підставою для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та початку проведення досудового розслідування стали матеріали оперативного підрозділу УСР в Черкаській області ДСР НП України, які 10.01.2023 надійшли на адресу СУ ГУНП в Черкаській області за заявою про вчинення кримінального правопорушення Голови громадської організації «Справедливість Черкащини» ОСОБА_7 . Із заяви встановлено, що службові особи КП «Черкаська служба чистоти» Черкаської міської ради, 2, зареєстрованого за адресою: Черкаська область, місто Черкаси, вулиця Івана Мазепи, будинок 117, в умовах воєнного стану, виконуючи закупівлі за завищеними цінами сміттєвозів, контейнерів, заволоділи бюджетними коштами, чим заподіяли матеріальної шкоди місцевому бюджету.

Крім того встановлено, що до СУ ГУНП в Черкаській області надійшли матеріали УСР в Черкаській області ДСР НП України про вчинення кримінального правопорушення, з матеріалів вбачається, що службова особа ОСОБА_8 підприємства на території Черкаської області вимагає неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів за вчинення дій, які відносяться до його компетенції.

За даним фактом СУ ГУНП в Черкаській області внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000289 від 05.08.2024, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

05.08.2024 постановою прокурора Черкаської обласної прокуратури кримінальні провадження №0000364 та №0000289 об`єднані в одне провадження та присвоєно єдиний реєстраційний номер №0000364.

Зокрема, в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , перебуваючи, відповідно до наказу від 29.03.2019 № 23-к, на посаді начальника полігону ТПВ Комунального підприємства «Черкаська служба чистоти» Черкаської міської ради, 2, виконуючи організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції, тобто будучи службовою особою в розумінні п. 1 примітки до ст. 364 КК України, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, тобто діючи умисно з корисливих мотивів з метою власного збагачення, за попередньою змовою з іншими працівниками Комунального підприємства «Черкаська служба чистоти» Черкаської міської ради, вимагав та отримав від ОСОБА_9 неправомірну вигоду за безперешкодне завезення та захоронення відходів на територію полігону ТПВ Комунального підприємства «Черкаська служба чистоти» Черкаської міської ради, розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером :01:001:0044, в адміністративних межах Руськополянської сільської ради, за межами населеного пункту с. Руська Поляна Черкаського району Черкаської області, без оформлення будь-яких документів, за наступних обставин.

Відповідно до Статуту КП «Черкаська служба чистоти» Черкаської міської ради, затвердженого рішенням Черкаської міської ради від 28.03.2023 № 39-29:

П. 2.1. головною метою діяльності Підприємства є створення умов щодо захисту і відновлення сприятливого для життєдіяльності середовища, захист довкілля, покращення санітарного стану та мікроклімату міста, збереження об`єктів та елементів благоустрою, у тому числі зелених насаджень від несанкціонованих сміттезвалищ, впровадження комплексу заходів, необхідних для забезпечення чистоти і порядку у місті, приймання, вивезення, знешкодження твердих та рідких побутових відходів.

П. 2.2. основними напрямками діяльності підприємства є: вивезення на договірних умовах від житлового фонду міста (незалежно від відомчої підпорядкованості та форми власності), шкіл, дитячих дошкільних закладів, медичних та торгівельних закладів, підприємств, організацій, установ твердих побутових відходів (ТПВ) та рідких нечистот; підбір та вивезення сміття з вулиць міста в межах, що обумовлені технічними можливостями обладнання; підбір трупів, знешкодження бездомних тварин (собак, котів) та приймання їх від населення міста і утилізація; відлов бродячих тварин, приймання тварин (собак) від населення, їх утримання, ветеринарна діяльність щодо утримання у притулках тварин; приймання і знешкодження твердих побутових відходів на сміттєзвалище, які вивозяться транспортом інших підприємств та організацій; ветеринарна діяльність; надання права користування сміттєзвалище для відбору вторинної сировини.

Рішенням Черкаської міської ради від 15.08.2023 №45-14, визначено адміністратором послуги з управління побутовими відходами на території міста Черкаси Комунальне підприємство «Черкаська служба чистоти» Черкаської міської ради.

Відповідно до посадової інструкції начальника полігону ТПВ ОСОБА_5 , затвердженої 01.04.2019 директором Комунального підприємства «Черкаська служба чистоти» Черкаської міської ради, зокрема начальник полігону ТПВ належить до категорії керівників. Здійснює керівництво діяльністю звалищем (полігоном твердих побутових відходів - ТПВ) і підпорядковується заступнику директора підприємства. Забезпечує експлуатацію полігону ТПВ у відповідності до нормативно-правових актів, які регламентують діяльність із захоронення твердих побутових відходів. Контролює відповідність матеріалу, який призначений для захоронення, паспорту, узгодженому із СЕС.

Так, ОСОБА_5 , обіймаючи у вказаному комунальному підприємстві посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, тобто будучи службовою особою, діючи умисно з корисливих мотивів з метою одержання для себе неправомірної вигоди, 02.08.2024 в ході розмови із ОСОБА_9 , висловив вимогу надання йому неправомірної вигоди у виді сплати грошових коштів в сумі 50000 (п`ятдесят тисяч) гривень за безперешкодне завезення та захоронення відходів на території полігону ТПВ Комунального підприємства «Черкаська служба чистоти» Черкаської міської ради десяти вантажівок з побутовим та будівельним сміттям, без оформлення будь яких документів.

З метою реалізації свого умислу, 30.08.2024 ОСОБА_5 у ході телефонної розмови узгодив із робітником з благоустрою ТПВ Комунального підприємства «Черкаська служба чистоти» Черкаської міської ради ОСОБА_10 , що останній забезпечить безперешкодне завезення на територію вказаного полігону ТПВ одного вантажного автомобіля із побутовим сміттям без його облікування, як того вимагає встановлений порядок.

Після вивантаження побутового сміття на території полігону ТПВ, 30.08.2024 діючи умисно, з корисливих мотивів, реалізовуючи свій злочинний умисел на незаконне одержання неправомірної вигоди, ОСОБА_5 , за попередньою змовою із робітником з благоустрою ТПВ Комунального підприємства «Черкаська служба чистоти» Черкаської міської ради ОСОБА_10 , отримав неправомірну вигоду в сумі 1500 (одна тисяча п`ятсот) гривень за безперешкодне завезення одного вантажного автомобіля та у подальшому захоронення відходів на території вказаного полігону ТПВ, шляхом узгодження із ОСОБА_10 , що останній отримає вказану суму грошових коштів від ОСОБА_9 , що ОСОБА_10 і зробив 30.08.2024 близько 12 години 22 хвилин, перебуваючи на території полігону ТПВ, розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером :01:001:0044, в адміністративних межах Руськополянської сільської ради, за межами населеного пункту с. Руська Поляна Черкаського району Черкаської області.

Продовжуючи свою злочинну діяльність, ОСОБА_5 , 11.09.2024 обіймаючи в комунальному підприємстві Черкаська служба чистоти» Черкаської міської ради посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, тобто будучи службовою особою, діючи умисно з корисливих мотивів, за попередньою змовою з іншими працівниками Комунального підприємства «Черкаська служба чистоти» Черкаської міської ради, повторно, з метою одержання для себе неправомірної вигоди, в ході розмови із ОСОБА_9 , висловив вимогу надання йому неправомірної вигоди у виді сплати грошових коштів в сумі 8000 (вісім тисяч) гривень за безперешкодне завезення та захоронення відходів на територію полігону ТПВ Комунального підприємства «Черкаська служба чистоти» Черкаської міської ради двох вантажівок з побутовим та будівельним сміттям, без оформлення будь яких документів.

Після цього, 11.09.2024 діючи умисно, з корисливих мотивів, реалізовуючи свій злочинний умисел на незаконне одержання неправомірної вигоди, ОСОБА_5 , за попередньою змовою із робітником з благоустрою ТПВ Комунального підприємства «Черкаська служба чистоти» Черкаської міської ради ОСОБА_10 , отримав неправомірну вигоду в сумі 4000 (чотири тисячі) гривень за вивезення і захоронення сміттям з одного вантажного автомобіля на територію вказаного полігону ТПВ, шляхом надання вказівки останньому отримати вказану суму грошових коштів від ОСОБА_9 , що ОСОБА_10 і зробив 11.09.2024 близько 13 години 20 хвилин, перебуваючи на території полігону ТПВ, розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером :01:001:0044, в адміністративних межах Руськополянської сільської ради, за межами населеного пункту с. Руська Поляна Черкаського району Черкаської області.

Таким чином, встановлена достатність доказів для підозри ОСОБА_5 та ОСОБА_10 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а саме в одержані службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду дії з використанням наданого їй службового становища, за попередньою змовою групою осіб, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди та кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а саме в одержані службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду дії з використанням наданого їй службового становища, за попередньою змовою групою осіб, вчиненого повторно, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.

11.09.2024 о 13 годині 21 хвилину, не території вищезазначеного полігону твердих побутових відходів, який розміщений в адміністративних межах села Руська Поляна Черкаського району Черкаської області на земельній ділянці з кадастровим номером :01:001:0044, затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, робітника КП «Черкаська служба чистоти» Черкаської міської ради ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після безпосереднього отримання неправомірної вигоди від заявника ОСОБА_9 , за вказівкою ОСОБА_11 .

Також, 11.09.2024 о 13 годині 21 хвилину, затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, ОСОБА_11 .

12.09.2024 ОСОБА_5 та ОСОБА_10 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: заявою про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_9 ; показаннями свідка ОСОБА_9 ; даними протоколів огляду, помітки та вручення грошових коштів з додатками; даними протоколів обшуку; даними протоколів проведення негласних слідчих (розшукових) дій, іншими матеріалами кримінального провадження.

Враховуючи зібрані докази на даному етапі досудового розслідування, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжких корупційних злочинів, які відповідно до ч. 3 ст. 368 КК України караються позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

Слідчий вказує, що метою застосування до ОСОБА_5 виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам передбаченим ст. 177 КПК України, зокрема, спробам з його боку переховуватися від правоохоронних органів та суду, впливати на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, або ж вчинити інше кримінальне правопорушення, що негативно відобразиться на повноті та достовірності досудового розслідування.

Так, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України, які відповідно до примітки до ст. 45 КК України є корупційними кримінальними правопорушеннями, що унеможливлює, відповідно до ч. 1 ст. 75 КК України, застосування іспитового строку.

Характер інкримінованих правопорушень пов`язаний з корисливою спрямованістю та використанням службового становища. Санкція відповідної частини статті відносить інкриміновані злочини до тяжких і передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна. Отже, очікування можливого суворого вироку може мати значення при визначенні ризику переховування.

Усвідомлюючи тяжкість покарання ОСОБА_5 може використати наявні у нього засоби та можливості для переховування від правоохоронних органів і суду, у тому числі, може спробувати покинути територію України з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Відтак, зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Крім того, перебуваючи на волі та використовуючи своє службове становище та набуті в ході роботи соціальні зв`язки, в тому числі і між працівниками органів місцевого самоврядування та органів влади, ОСОБА_5 може використовувати їх у своїх інтересах для впливу на свідків, які володіють інформацією щодо певних обставин у цьому провадженні, зокрема, матиме можливість безперешкодно чинити тиск на основного свідка у кримінальному провадженні ОСОБА_9 , з метою схилення останнього до зміни показів, працівників підприємства, з якими він може безперешкодно контактувати.

Відтак, не будучи обмеженим у спілкуванні із свідками, ознайомившись зі змістом їх показань, протоколи допиту яких є у додатках до клопотання про застосування запобіжного заходу, а також з іншими зібраними доказами, останній матиме можливість з метою уникнення кримінальної відповідальності самостійно або за допомогою третіх осіб впливати на них.

Також, на переконання слідчого, наявний ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, шляхом підкупу, погроз, тиску на учасників та сторін кримінального провадження, штучного створення доказів своєї невинуватості, тощо.

Окрім того, перебуваючи на волі та продовжуючи використовувати своє службове становище в КП «Черкаська служба чистоти» Черкаської міської ради, ОСОБА_5 може вчинити інший злочин, пов`язаний із вимаганням неправомірної вигоди.

На підставі вищевикладеного, ініціатор клопотання вважає за необхідне застосувати запобіжний захід відносно ОСОБА_5 виключно у вигляді тримання під вартою, оскільки лише такий запобіжний захід належним чином попередить настання перерахованих вище ризиків та забезпечить належне виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків.

З огляду на викладене, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, які зазначені у клопотанні.

При визначенні розміру альтернативного запобіжного заходу, слідчий вважав за необхідне врахувати тяжкість кримінальних правопорушень, в яких підозрюється ОСОБА_5 , обставини їх вчинення, той факт, що злочини вчинено під час воєнного стану, та його роль, які дають підстави вважати, що застава визначена у сумі до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб не буде здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не буде достатнім стримуючим фактором для запобігання існуючим ризикам кримінального провадження.

Також, у разі застосування до підозрюваного ОСОБА_5 альтернативного запобіжного заходу, відповідно до вимог п. 7 ст. 194 КПК України, на підозрюваного необхідно покласти наступні обов`язки на строк не більше двох місяців:

1) прибувати до суду, прокурора чи слідчого за кожною вимогою;

2) не відлучатись із населеного пункту, де знаходиться його зареєстроване місце проживання, без дозволу слідчого, прокурора;

3) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

4) утримуватися від спілкування із свідками у цьому кримінальному провадженні, зокрема працівниками КП «Черкаська служба чистоти» Черкаської міської ради, за винятком участі у слідчих та процесуальних діях;

5) здати на зберігання до уповноважених органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

На підставі викладено, слідчий за погодженням з прокурором, звернувся з даним клопотанням та просив застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, що не перевищує 60 днів, з визначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави у розмірі 80 прожиткового мінімуму для працездатних осіб та покладенням зазначених у клопотанні процесуальних обов`язків.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 клопотання підтримали та просили його задовольнити, з огляду на обставини, викладені в ньому та додані до нього докази. Додатково прокурор зазначив, що 11.09.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, які є тяжкими корупційними злочинами, за вчинення яких санкцією статті передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна. Підозра ОСОБА_5 у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень є досить обґрунтованою, зважаючи на зібрані в ході досудового розслідування докази. На думку прокурора, більш м`якого запобіжного заходу, окрім як тримання під вартою, відносно ОСОБА_5 не можливо застосувати задля забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, впливати на свідків та іншого підозрюваного у даному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим шляхом та вчинити інше кримінальне правопорушення. Так, усвідомлюючи тяжкість покарання, яка загрожує ОСОБА_5 , з метою ухилення від кримінальної відповідальності, він може переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Крім того, у разі засудження підозрюваного за вказаною статтею, до останнього не може бути застосовано звільнення від відбування покарання, що може спонукати його до переховування від слідства та суду. Також, існує ризик впливу на свідків, зокрема на працівників підприємства, керівником якого є підозрюваний ОСОБА_5 , та підозрюваного ОСОБА_10 , оскільки вказані особи є його підлеглими, а тому шляхом погроз чи в інших спосіб, особисто чи через третіх осіб ОСОБА_5 зможе впливати на них з метою зміни наданих показів чи відмови від вже наданих показів. Також, на переконання сторони обвинувачення, у даному випадку наявний ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, оскільки ОСОБА_5 перебуваючи на волі, шляхом підкупу, погроз, тиску на учасників та сторін кримінального провадження, матиме змогу штучно створити докази своєї невинуватості. Крім того, з матеріалів, отриманих за результатами негласних слідчих (розшукових) дій, органом досудового розслідування встановлено, що підозрюваний не вперше вчиняє протиправні дії, спрямовані на отримання коштів у незаконний спосіб, а тому ризик продовження вчинити інше кримінальне правопорушення є обґрунтованим. При застосуванні запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 прокурор просив визначати розмір застави, як альтернативний запобіжний захід, в розмірі 80 прожиткових мінімумів доходів громадян. Саме такий розмір буде достатнім стримуючим фактором для запобігання існуючим ризикам кримінального провадження та належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Підозрюваний ОСОБА_5 відмовився надавати будь-які пояснення, на підставі ст. 63 Конституції України, при цьому повністю підтримав позицію та доводи свого захисника.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання з огляду на необґрунтованість підозри та не доведеність існування ризиків, на які посилається сторона обвинувачення. На його думку, надані стороною обвинувачення докази не доводять причетність його підзахисного до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень. Зазначив, що підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, постійне місце проживання та роботи, позитивно характеризується, одружений та має двох неповнолітніх дітей. Підозрюваний та його дружина є особами з інвалідністю другої групи. Його підзахисний не має наміру переховуватись від слідства. Жодного аргументу на підтвердження можливого впливу на свідків та іншого підозрюваного у даному кримінальному провадженні не надано, як і можливість перешкоджання слідству та вчинення іншого кримінального правопорушення. Зазначені ризики, на думку адвоката, є надуманими стороною обвинувачення. Зазначений стороною обвинувачення розмір застави є непорімним для ОСОБА_5 , оскільки розмір його заробітної плати становить близько двадцяти тисяч гривень на місяць. З урахуванням зазначеного, просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого та застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши копії матеріалів, якими сторона обвинувачення обґрунтовує доводи клопотання, та надані стороною захисту документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 2 КПК України, завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Метою застосування запобіжних заходів відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч. 1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення, а також наявність доказів, яким обґрунтовуються відповідні обставини.

Виходячи зі змісту зазначених норм вбачається, що виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а застосування таких заходів завжди пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Судом встановлено, що органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України, які, згідно ст. 12 КК України, відносяться до категорії тяжких злочинів, за вчинення яких санкцією статті передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

11.06.2024 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та того ж дня останньому повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України, а саме в одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду дії з використанням наданого їй службового становища, за попередньою змовою групою осіб, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди; та в одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду дії з використанням наданого їй службового становища, за попередньою змовою групою осіб, вчиненого повторно, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди..

Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами, а саме: заявою про вчинення кримінального правопорушення від ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколами огляду, помітки та вручення грошових коштів з додатками; протоколами обшуку; протоколами проведення негласних слідчих (розшукових) дій, іншими матеріалами кримінального провадження.

На думку слідчого судді, наведені в клопотанні обставини в сукупності та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими обґрунтовані доводи клопотання, дають підстави вважати, що підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 369 КК України є обґрунтованою. При цьому слідчий суддя враховує усталену практику ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86), згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Разом з тим, слід наголосити, що слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

Крім того, правильність кваліфікації дій підозрюваної особи, так само як і наявність чи відсутність в її діях складу злочину вирішуються виключно вироком суду та не підлягають вирішенню на досудовому провадженні.

З положень п. 1 ч. 1 ст. 178 КПК України вбачається, що при застосуванні запобіжного заходу слідчий суддя перш за все має переконатися в наявності доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, в якому він підозрюється. Закон не вимагає, щоб докази були повними, але вони повинні бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у застосуванні того чи іншого запобіжного заходу.

Також слідчий суддя враховує, що за визначенням Європейського суду з прав людини "обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1 (с) Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин".

Крім того у п. 48 рішення "Чеботарь проти Молдови" № 35615/06 від 13 листопада 2007 року - Європейський Суд з прав людини зазначив "Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 § 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання".

Таким чином, на думку слідчого судді, надані стороною обвинувачення докази переконали б неупередженого спостерігача в тому, що підозрюваний ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України.

Стосовно позиції сторони захисту щодо необґрунтованості підозри, то фактично адвокат дає оцінку доказам, зібраним стороною обвинувачення на даному етапі розслідування, на предмет їх належності та допустимості, що є на цей час передчасним. Крім того, позиція сторони захисту, фактично не виключає можливість застосування до ОСОБА_5 , який є підозрюваним, запобіжного заходу, відповідно до ст. 176 КПК України.

Слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведено існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливості ОСОБА_5 переховуватися від органів досудового слідства та суду, незаконно впливати на свідків та іншого підозрюваного у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення.

При встановленні наявності ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, відповідно до ч.1 ст.178 КПК України, слідчий суддя враховує тяжкість покарання за вчинені ОСОБА_5 інкриміновані йому в провину злочини, санкція яких передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна. Крім того, у разі засудження останнього за ч. 3 ст. 368 КК України до нього не може бути застосовано ст. 75 КК України та звільнено від відбування покарання з випробуванням, а тому усвідомлюючи тяжкість покарання, яке йому загрожує, з метою ухилення від кримінальної відповідальності, він може переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Суд також бере до уваги й інформацію щодо особи підозрюваного, яку наводить сторона захисту, зокрема, що ОСОБА_5 є особою з інвалідністю другої групи, має міцні соціальні зв`язки, постійне місце проживання та роботи, позитивні характеристики, одружений з ОСОБА_12 , яка є особою з інвалідністю другої групи, має двох неповнолітніх дітей ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , проте у світлі наведених вище актуальних даних про існування ризику переховуватися, наявність вказаних вище обставин наведених стороною захисту, не можуть бути вирішальними та такими, що могли б знизити цей ризик до маловірогідного чи до його виключення.

Таким чином, слідчий суддя погоджується з доводами прокурора щодо наявності ризику переховування ОСОБА_5 від слідства та суду.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слідчий суддя враховує встановлену кримінальним процесуальним законодавством процедуру отримання показань на стадії судового розгляду, відповідно до яких, свідки допитуються безпосередньо в судовому засіданні. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Отже зазначений ризик існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідка та дослідження їх судом.

Крім того, слід враховувати, що свідками у даному кримінальному провадженні є, зокрема, працівники Комунального підприємства «Черкаська служба чистоти» Черкаської міської ради, які є підлеглими ОСОБА_5 , а тому останній, використовуючи своє становище, особисто чи через третіх осіб зможе впливати на вказаних осіб з метою зміни наданих ними показів чи відмови від надання показів задля уникнення кримінальної відповідальності.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведено існування ризику, незаконно впливати на свідків.

Також слідчий суддя вважає, що існує ризик впливу підозрюваним на іншого підозрюваного у даному кримінальному провадженні, а саме на ОСОБА_10 , який є працівником Комунального підприємства «Черкаська служба чистоти» Черкаської міської ради та підлеглими ОСОБА_5 , а тому останній, використовуючи своє становище, особисто чи через третіх осіб зможе впливати на вказаних осіб з метою зміни наданих ними показів чи відмови від надання показів задля уникнення кримінальної відповідальності.

Крім того слідчий суддя враховує, що на даному етапі досудового розслідування у кримінальному провадженні органом досудового розслідування ще встановлюються та перевіряються обставин вчинення злочинів, а тому, перебуваючи на волі ОСОБА_5 матиме можливість створити штучні докази для викривлення дійсних обставин справи чим перешкоджатиме кримінальному провадженню з метою уникнення кримінальної відповідальності, що свідчить про існування ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України

Слідчий суддя вважає встановленим та доведеним існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки згідно матеріалів кримінального провадження вказана незаконна діяльність підозрюваного мала систематичний характер, що вказує обґрунтованість ризику вчинення іншого кримінального правопорушення та свідчить про відсутність гарантій належної правомірної поведінки підозрюваного та необхідність застосування до нього суттєвих заходів процесуального примусу.

Щодо доводів сторони захисту стосовно недоведеності належними доказами існування вказаних ризиків, то слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що Кримінально процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому. Отже, ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначений дій.

Слідчий суддя, на підставі наданих матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, зазначені у ч. 1 ст. 178 КПК України, та враховує вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень, особу підозрюваного, вік, стан здоров`я, сімейний стан.

В той же час, слід врахувати, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто, до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і встановлених у судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Слідчий суддя приходить до висновку, з урахуванням наявності ризиків передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є об`єктивно необхідним з метою забезпечення дієвості відповідного кримінального провадження та запобігання реалізації вказаних ризиків. Крім того, слідчий суддя вважає, що є неможливим застосування до підозрюваного таких запобіжних заходів як особисте зобов`язання, порука чи домашній арешт, про застосування яких просила сторона захисту.

Так, враховуючи особливості події кримінального правопорушення (мету, спосіб вчинення, його тривалість та участь підозрюваного у його вчиненні, тощо), вбачається, що особисте зобов`язання не забезпечить достатніх гарантій належної процесуальної поведінки підозрюваного, оскільки його поведінка свідчить про нездатність самостійно додержуватись встановлених норм правопорядку та свідоме їх ігнорування.

Запобіжний захід у вигляді особистої поруки не може бути застосований до підозрюваного, оскільки до слідчого судді не надійшло звернень від осіб, які заслуговують на довіру, про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, відповідно до ст. 194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування, чи в суд на першу про те вимогу.

Домашній арешт, про який клопотала сторона захисту, не може бути застосований з огляду на те, що застосування такого запобіжного заходу не забезпечить гарантування усунення вищезазначеним ризикам, а особливо спілкування підозрюваного зі свідками та іншим підозрюваним у даному кримінальному провадженні, а також можливості вчинення інших протиправних діянь. При цьому, слід звернути увагу, що особливості події кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , свідчать про високий ступінь ризику продовження протиправної поведінки підозрюваного.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність усіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, що застосування запобіжного заходу у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою відповідає конкретній меті, визначеній у КПК України, та застосовується за наявності підстав, передбачених КПК України, є необхідним та достатнім для запобігання існуючим ризикам і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, у зв`язку з чим вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Окремо слід зазначити, що слідчий суддя не відхиляє доводів сторони захисту, викладених на користь підозрюваного, але вважає, що у даному випадку, ці доводи не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому здійсненні досудового розслідування у даному кримінальному провадженні у встановленому законом строки, а також, забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та запобіганню процесуальних ризиків, а тому підстав для обрання більш м`якого запобіжного заходу, слідчий суддя не вбачає.

Крім того, на переконання слідчого судді, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, про який ідеться в клопотанні, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення ОСОБА_5 тяжких кримінальних правопорушень, досудове розслідування щодо яких ще не завершене. Також відповідний ступінь втручання є розумним і співмірним із завданнями цього кримінального провадження.

Разом з цим, враховуючи вимоги ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя має право та вважає за необхідне при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя враховує положення ч. 4 ст. 182 КПК України, якими визначено, що розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами 3 або 4 ст. 183 цього Кодексу підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, врахувавши положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину.

При обрахунку розміру застави слідчий суддя враховує частину 3 розділу ІІ Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» від 6 грудня 2016 року № 1774-VIII якою встановлено, що до внесення змін до законів України щодо незастосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини вона застосовується у розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, починаючи з 1 січня 2017 року. Таким чином, при визначенні розміру прожиткового мінімуму, як розрахункової величини для визначення застави, слід застосовувати розмір прожиткового мінімум для працездатних осіб встановлений Законом "Про бюджет на 2024 рік" на 1 січня поточного року, тобто - 3028 грн.

За таких обставин, враховуючи майновий та сімейний стан підозрюваного, а саме те що підозрюваний є особою з інвалідністю другої групи, офіційно працевлаштований, та за твердженням сторони захисту отримує щомісячний дохід в розмірі 20 000 грн., що не заперечувалось стороною обвинувачення, одружений, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, та встановлені ризики, передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 визначити заставу у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 121 120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) грн.. 00 коп., яку підозрюваний має право у будь-який момент внести на спеціальний рахунок у порядку, визначеному КМУ, після чого може бути звільнений з-під варти та на нього можуть бути покладені обов`язки, передбачені в ст. 194 КПК України і буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. На переконання слідчого судді, задля досягнення дієвості запобігання ризикам негативного впливу підозрюваного на хід досудового розслідування, застава у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб здатна забезпечити виконання останнім покладених на нього обов`язків, передбачених п.п. 1-4 ч. 5 ст. 194 КПК України.

На думку слідчого судді, запропонований стороною обвинувачення розмір застави 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, є занадто завищеним та непомірним для підозрюваного. Доказів щодо наявності у підозрюваного рухомого чи нерухомого майна слідчому судді надано не було.

Визначаючи строк тривалості застосування попереднього ув`язнення, відповідно до положень ч.1, 2 ст. 197 КПК України, на період часу у 60 днів, слідчий суддя враховує, що підозрюваного ОСОБА_5 було затримано 11.09.2024, про що свідчить відповідний протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 11.09.2024. Таким чином, слід визначити строк 60 днів, тобто до 09.11.2024 включно.

Керуючись ст.ст.110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193, 194, 196, 369-372, 376 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене начальником відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000364 від 02.10.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 3 ст. 368 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України задоволити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів, тобто до 09.11.2024 включно.

Строк тримання під вартою обраховувати з моменту затримання 11.09.2024.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , альтернативний запобіжний захід у виді застави у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 121 120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) грн. 00 коп., у разі внесення якої звільнити ОСОБА_5 , з-під варти.

Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, вказаному в ухвалі на рахунок: рахунок отримувача - НОМЕР_1 ; Код банку отримувача (МФО) 820172; банк отримувача - ДКСУ, м. Київ; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26261092, та надати документ, що підтверджує внесення застави слідчому, прокурору або суду у провадженні яких перебуває кримінальне провадження №0000364, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.10.2023.

Після внесення застави підозрюваний звільняється з-під варти, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

У випадку внесення підозрюваним або заставодавцем застави, покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом,

- не відлучатися за межі м. Черкаси без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- утримуватися від спілкування, у будь-якій формі (особисто, через знайомих, шляхом телефонного зв`язку чи через мережу Інтернет) зі свідками у даному кримінальному провадженні, зокрема працівниками КП «Черкаська служба чистоти» Черкаської міської ради, крім випадків необхідності такого спілкування безпосередньо в ході проведення слідчих чи процесуальних дій за їх участі та участі ОСОБА_5 у присутності слідчого чи прокурора;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Роз`яснити, що обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 КПК України, покладені на підозрюваного строком на 2 місяці, в межах строку досудового розслідування. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, у тому числі продовженого, на який на підозрюваного були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Строк дії ухвали визначити до 09 листопада 2024 року включно.

Копію ухвали негайно вручити підозрюваному, захиснику, слідчому, прокурору, та направити до ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» МЮУ для виконання.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним, який тримається під вартою - з моменту вручення її копії.

Слідчий суддя: ОСОБА_1