Справа № 991/5390/24
Провадження № 1-кс/991/5425/24
У Х В А Л А

11 липня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду - ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

захисників - адвокатів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

детектива - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_6 про відвід детектива Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) ОСОБА_5 від здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000639 від 11.05.2019 (далі - кп № 0000639),

у с т а н о в и в:

Суть питання, що вирішується, за чиєю ініціативою воно розглядається

1.20.06.2024 до Вищого антикорупційного суду надійшла заява адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_6 про відвід детектива НАБУ ОСОБА_5 від здійснення досудового розслідування у кп № 0000639.

Стислий зміст заяви про відвід

2.Згідно з заявою про відвід, у провадженні НАБУ перебуває кп № 0000639. Захисник ОСОБА_4 покликався на упередженість детектива ОСОБА_5 у цьому провадженні, яка полягає у тому, що: (1) детектив ОСОБА_5 відмовив стороні захисту у наданні матеріалів кримінального провадження з посиланням на те, що розголошення відомостей може зашкодити досудовому розслідуванню, однак такі відомості детективами було висвітлено публічно; (2) детектив, всупереч достовірним відомостям про місце проживання ОСОБА_6 , не здійснює щодо нього процесуальні дії в порядку міжнародного правової допомоги та не припиняє розшук, водночас щодо інших осіб, НАБУ здійснює вручення документів у такому порядку. Зазначене, на переконання, захисника свідчить про упереджений підхід до ОСОБА_6 ; (3) детектив створив штучні обмеження у реалізації права на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, в порядку ст. 290 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК); (4) детектив через два дні після відмови слідчим суддею в обмеженні сторони захисту на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, без усунення перешкод, повторно звернувся до суду з аналогічним клопотанням; (5) детектив відмовив у проведенні допиту ОСОБА_6 , який ініціювала сторона захисту.

3.Зазначені вище обставини, на переконання адвоката ОСОБА_4 , свідчать про упередженість детектива, що єпідставою для його відводу.

Позиція учасників у судовому засіданні

4.Адвокати ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у судовому засіданні, кожен окремо, підтримали заяву, здебільшого покликаючись на викладені у ній заяві. Окрім цього, адвокат ОСОБА_4 зазначав, що під час ознайомлення з матеріалами кримінального провадження ним було виявлено нову підставу для відводу - незгода детектива з висновком експерта від 15.02.2021 щодо вартості зернових культур, яка відповідала тій ціні продажу, яка була визначена за результатами проведення торгів на підставі укладеного договору купівлі-продажу зернових культур. На переконання захисника, висновок експерта не влаштував детектива і він призначив нову експертизу, відповідно до висновків якої ціну було визнано завищеною у майже 4 рази. На підставі висновків другої експертизи, детективом було встановлено суму збитків у кримінальному провадженні. Водночас, захисник покликався на те, що детектив прийняв постанову, якою визнав перший висновок експертів необов`язковим для використання у цьому кримінальному провадженні. Адвокат ОСОБА_4 стверджував, що дії детектива у своїй сукупності свідчать про упереджене ставлення до цього кримінального провадження та намір швидше його закінчити.

5.У судовому засіданні детектив НАБУ ОСОБА_5 щодо задоволення заяви про відвід заперечував, з огляду на її безпідставність. Окрім того, зазначав, що штучного обмеження сторони захисту у реалізації права на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у порядку ст. 290 КПК не відбувалось. Пояснив, що детективи НАБУ, після відкриття стороні захисту матеріалів досудового розслідування сприяли в ознайомленні з цими матеріалами, зокрема було створено належні умови для ознайомлення, надавалась допомога під час копіювання носіїв інформації, матеріали кримінального провадження було сформовано у томи, які містять відповідні описи для зручності ознайомлення сторін у кримінальному провадженні. Проте, сторона захисту була не згодна з послідовністю надання таких матеріалів. Щодо покликання про звернення детектива до слідчого судді з двома аналогічними клопотаннями про встановлення строку для ознайомлення, детектив стверджував, що ці клопотання не були тотожними та у них було зазначено різні мотиви та обґрунтування. Щодо призначення у межах цього кримінального провадження другої товарознавчої експертизи, детектив зазначав, що під час дослідження першого висновку в органу досудового розслідування виникли сумніви щодо правильності зазначених цін, оскільки відповідно до зібраних матеріалів досудового розслідування, висновки експертизи не відповідали дійсності. Отримавши висновки другої товарознавчої експертизи, детектив прийняв постанову про не обов`язковість використання у цьому кримінальному провадженні першого висновку товарознавчої експертизи, що на його переконання, відповідає положенню ч. 10 ст. 101 КПК.

Положення закону, якими слідчий суддя керувався, установлені обставини, мотиви, з яких виходив слідчий суддя при постановленні ухвали

6.Згідно з ч. 5 ст. 40 КПК слідчий є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в діяльність якого, особами, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

7.Відповідно до ч. 1 ст. 77 КПК слідчий, не має права брати участь у кримінальному провадженні: (1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, членом сім`ї або близьким родичем сторони, заявника, потерпілого, цивільного позивача або цивільного відповідача; (2) якщо він брав участь у цьому ж провадженні як слідчий суддя, суддя, захисник або представник, свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач; (3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах кримінального провадження або існують інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості.

8.Проаналізувавши доводи адвоката ОСОБА_4 , викладені у заяві про відвід та зіставивши їх із підставами для відводу детектива, визначеними у ст. 77 КПК, слідчий суддя дійшов висновку, що на переконання захисника, існують інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви у неупередженості детектива, тобто відвід заявлений на підставі п. 3 ч. 1 ст. 77 КПК.

9.Частиною 5 ст. 80 КПК передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.

10.Аналізуючи доводи адвоката ОСОБА_4 щодо заявленого відводу та аргументи детектива на їх спростування, слідчий суддя вважає твердження захисника безпідставними, оскільки будь-яких належних та достатніх доказів упередженості детектива ОСОБА_5 слідчому судді не надано.

11.Натомість, слідчий суддя дійшов висновку, що детектив діяв у межах наданих йому КПК повноважень, а тому відвід зводиться до незгоди з процесуальною діяльністю та поведінкою детектива у цьому провадженні, що вочевидь не є підставою для його відводу.

12.Щодо покликань заявника стосовно відмови стороні захисту у наданні матеріалів кримінального провадження з посиланням на те, що розголошення відомостей може зашкодити досудовому розслідуванню, однак такі відомості детективами було висвітлено публічно, детектив пояснив, що у той час, коли сторона захисту звернулась із клопотанням про надання матеріалів кримінального провадження для ознайомлення, досудове розслідування у межах кп № 0000639 не було завершено та ознайомлення з усіма матеріалами могло зашкодити досудовому розслідуванню. Щодо покликань захисника на публічне оголошення детективами НАБУ, то детектив зазначив, що воно не містило всієї інформації. До того ж, слідчий суддя звертає увагу, що визначення обсягу документів, які можуть бути надані стороні захисту до початку відкриття матеріалів досудового розслідування в порядку ст. 290 КПК, є виключною компетенцією детектива, яка закріплена в ч. 1 ст. 221 КПК.

13.Нездійснення щодо ОСОБА_6 процесуальних дій у порядку міжнародноі правової допомоги, детектив пояснив тим, що: (1) повідомлення про підозру ОСОБА_6 було вручено його батькові; (2) ОСОБА_6 оголошено у розшук; (3) у межах цього кримінального провадження здійснюється спеціальне досудове розслідування; (4) надані захисниками копії документів, які на їх переконання, не підтверджують факт проживання підозрюваного за зазначеною ними адресою; (5) наразі детективами НАБУ здійснюються заходи щодо розшуку підозрюваного.

14.На підставі фактичних даних, які містяться в ухвалі слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 10.02.2023 у справі № 991/1018/23, слідчим суддею установлено, що стороні захисту було відмовлено у задоволенні скарги на постанову детектива ОСОБА_5 про відмову у задоволенні клопотання про допит. Водночас, відповідно до змісту цієї ухвали, слідчим суддею було зазначено про доцільність проведення допиту підозрюваного ОСОБА_6 , однак щодо допиту в порядку міжнародної правової допомоги слідчий суддя дійшов висновку, що проведення такого допиту не ґрунтується на положеннях КПК. У подальшому, органом досудового розслідування підозрюваний ОСОБА_6 неодноразово викликався, шляхом публікації повісток на сайті Офісу Генерального прокурора та у газеті «Урядовий кур`єр», проте за викликами не з`явився (т. 2 а.п. 6-9, 14-17). На підставі цього, ОСОБА_6 було оголошено у міжнародний розшук та стосовно підозрюваного здійснювалось спеціальне досудове розслідування (т. 2 а.п. 17-29). На переконання слідчого судді, установлений порядок здійснення досудового розслідування відповідає завданням кримінального провадження, зокрема, передбаченого ст. 2 КПК - забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування.

15.Окрім того, на переконання слідчого судді, покликання захисника щодо того, що детектив створив штучні обмеження у реалізації права на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, в порядку ст. 290 КПК, шляхом повторного звернення через два дні після відмови слідчим суддею в обмеженні сторони захисту на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, без усунення перешкод, з аналогічним клопотанням, під час розгляду цієї заяви не знайшли свого підтвердження, з огляду на таке.

16.Cтаттею 290 КПК визначено порядок відкриття матеріалів досудового розслідування іншій стороні. Частиною 2 цієї статті установлено обов`язок прокурора або слідчого за його дорученням надати доступ до матеріалів досудового розслідування, які є в його розпорядженні, у тому числі будь-які докази, які самі по собі або в сукупності з іншими доказами можуть бути використані для доведення невинуватості або меншого ступеня винуватості обвинуваченого, або сприяти пом`якшенню покарання.

17.Водночас, відповідно до ч. 10 ст. 290 КПК у разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона кримінального провадження або потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів.

18.Не вдаючись до аналізу дій сторони захисту стосовно виконання вимог ст. 290 КПК, слідчий суддя зауважує, що і сторона обвинувачення і сторона захисту повинні добросовісно реалізовувати свої права у межах та у спосіб, передбачений цим Кодексом, що відповідатиме положенням ч. 1 ст. 26 КПК.

19.На підставі фактичних даних, які містяться в ухвалах слідчих суддів Вищого антикорупційного суду від 13.03.2024 у справі № 991/1599/24 та від 30.04.2024 у справі № 991/2469/24, слідчим суддею установлено, що сторона обвинувачення реалізовувала своє право на звернення з клопотанням про встановлення стороні захисту строку для ознайомлення. Проте, зазначеними ухвалами детективу було відмовлено у задоволенні цих клопотань, що свідчить про те, що сторону захисту не було ніяким чином обмежено у реалізації права на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, в порядку ст. 290 КПК.

20.Окрім цього, покликання адвоката на тотожність клопотань детектива, слідчий суддя відхиляє, позаяк відповідно до їх змісту, при повторному зверненні до слідчого судді детективом було більш детально та обґрунтовано зазначено підстави для його подання.

21.Слідчим суддею також було проаналізовано покликання адвоката на упередженість детектива, яка, на його переконання, полягала у незгоді з висновком товарознавчої експертизи.

22.Частиною 1 ст. 93 КПК передбачено, що збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

23.Водночас, зокрема слідчий за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення (ст. 94 КПК).

24.Зіставляючи між собою дії детектива, які полягали у призначенні повторної експертизи, та вищезазначені положення КПК, слідчий суддя дійшов висновку, що незгода детектива з висновком першої товарознавчої експертизи була вмотивована та підставно призначено повторну експертизу. Це, на переконання слідчого судді, свідчить про те, що детектив діяв у межах наданих йому повноважень та використовував своє право на збирання доказів.

25.З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку про невмотивованість заявленого детективу відводу, томуу задоволенні заяви належить відмовити.

Керуючись статтями 81, 371, 372, 375, 376 КПК, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_6 про відвід детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_5 від здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000639 від 11.05.2019 відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти цієї ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1