Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/5849/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва в складі

головуючої судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

та його захисника адвоката - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції із захисником адвокатом ОСОБА_5 клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 311, ч. 3 ст. 307, ч.2 ст. 317 КК України,

встановив:

В провадженні Подільського районного суду міста Києва перебуває вказане кримінальне провадження.

Від прокурора надійшло клопотання про продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 просили у задоволенні клопотання прокурора відмовити, застосувати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою. Обвинувачений просить змінити запобіжний захід та посилається на незадовільний стан здоров`я.

Розглянувши клопотання, заслухавши думку учасників судового провадження, враховуючи конкретні обставини справи, особу обвинуваченого, оцінюючи в сукупності надані сторонами кримінального провадження докази, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Так, ОСОБА_4 є неодруженим, зазначив що проживає із співмешканкою, не судимий, офіційно не працевлаштований.

Згідно з вимогами ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, має бути враховано тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, дані про особу обвинуваченого тощо (ст. 178 КПК України).

Також суд відповідно до вимог ст. 178 КПК України приймає до уваги тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, в якому обвинувачується та дані про його особу.

Надаючи оцінку можливості обвинуваченого переховуватися від суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованих злочинів можуть вдатися до відповідних дій, тому суд визнає доведеним існування ризику переховування від суду, а також вплив на свідків.

На даній стадії судового провадження свідки не допитані, обвинувачений показів не давав.

Окрім того, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбачених цим кодексом.

Враховуючи дані про особу ОСОБА_4 , вік, майновий та сімейний стан, обставини кримінального правопорушення, та з метою виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, вважає визначити розмір застави у розмірі, передбаченому п.3 ч.5 ст.182 КПК України, а саме 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки саме такий розмір застави, на думку суду, є достатнім та співмірним, і таким, що не суперечить положенням КПК України.

У разі внесення застави обвинуваченим ОСОБА_4 на нього покладаються обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 цього Кодексу.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177, 178, 183 КПК України, суд

постановив:

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою - задовольнити.

У задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу - відмовити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів до 26 вересня 2024 року.

Одночасно визначити ОСОБА_4 заставу у розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214 720 грн. (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) грн., яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки:

1) прибувати до суду за першим викликом;

2) не відлучатися із м. Києва без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватися від спілкування із свідками;

4) здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Термін дії обов`язків та строк дії ухвали визначити до 26 вересня 2024 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст оголосити о 17 год. 05 хв. 29.07.2024 року

Cуддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1