КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.ПОЛТАВИ
Справа №552/971/24
Провадження № 1-кс/552/2541/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.11.2024 року Київський районний суд м.Полтави в складі:

Слідчого судді ОСОБА_1

При секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши в судовому засіданні в місті Полтаві клопотання прокурора Полтавської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Полтавської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з кл опотанням про арешт майна. В клопотанні просив накласти арешт на вилучені в ході проведення 29.10.2024 року обшуку за адресою: АДРЕСА_1 у ОСОБА_4 мобільний телефон iPhone 11 ЕМЕІ НОМЕР_1 та ЕМЕІ2 НОМЕР_2 .

В судовому засіданні старший детектив Підрозділу детективів ТУ БЕБ у Полтавськіій області ОСОБА_5 клопотання про арешт майна підтримав в повному обсязі та просив задовольнити.

Власник майна ОСОБА_4 та його адвокат ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилися, хоча про час та місце розгляду клопотання повідомлялися, причини неявки суду не відомі

Частиною 1 ст.172 КПК України передбачено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

А тому, враховуючи вимоги ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про розгляд клопотання за відсутності власника майна та його представника.

Слідчий суддя, вивчивши та дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що Підрозділом детективів Територіального управління БЕБ у Полтавській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному за №0000001 від 03.01.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4, 5 ст. 191 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що посадові особи Департаменту з питань цивільного захисту та оборонної роботи Полтавської міської ради, діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, використовуючи своє службове становище всупереч інтересам служби з метою розтрати чужого майна та відповідно заволодіння ним ТОВ «Зед-Мобайл», уклали з ТОВ «Зед-Мобайл» договір про закупівлю №236/23 від 22.12.2023 року, окрім іншого, квадрокоптерів «Mavic 3Т» у кількості 80 шт. за завищеною ціною 304 510,77грн. за одиницю, всього на суму 24 360 861,6грн., внаслідок чого бюджету Полтавської міської територіальної громади заподіяно матеріальних збитків на загальну суму 5,3млн. грн.

В рамках досудового розслідування, 29.10.2024 року у відповідності до ухвали слідчого судді від 11.10.2024 року проведено санкціонований обшук за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , під час проведення якого виявлено та вилучено мобільний телефон належний останньому схожий на iPhone 11 ЕМЕІ 27674 та НОМЕР_3 .

31.10.2024 року постановою детектива вищевказаний мобільний телефон визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні, оскільки він відповідає критеріям визначеними ст.98 КПК України та має істотне значення для кримінального провадження.

Підставами, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт вилученого майна, є забезпечення подальшого повного, неупередженого доказування у кримінальному провадженні, а також те, що вилучене майно є доказом злочину.

Крім цього, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, для збереження речових доказів.

За нормами ст.170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Також, згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Крім цього, у відповідності ч.6 ст.170 КПК України, арешт майна може бути накладено на майно фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

На підставі викладеного, а також з метою всебічного й неупередженого досудового розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, проведення судових експертиз, а також з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення, передачі, відчуження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню в повному обсязі.

Керуючись, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на вилучений в ході проведення 29.10.2024 року обшуку за адресою: АДРЕСА_1 у ОСОБА_4 мобільний телефон iPhone 11 ЕМЕІ НОМЕР_1 та ЕМЕІ2 НОМЕР_2 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду на протязі 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1