Народицький районний суд Житомирської області
Справа № 284/917/24
У Х В А Л А

31 жовтня 2024 року селище Народичі

Народицький районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

потерпілих ОСОБА_6 ,

ОСОБА_7

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 вересня 2024 року за №0000319, по обвинуваченню ОСОБА_4 за частиною 2 статті 194 КК України,

В С Т А Н О В И В:

На розгляді Народицького районного суду Житомирської області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 вересня 2024 року за №0000319, по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 194 КК України.

Обвинувальний акт складений відповідно до вимог кримінального-процесуального законодавства, кримінальне провадження підсудне Народицькому районному суду Житомирської області, підстав для закриття кримінального провадження в підготовчому судовому засіданні не встановлено.

В підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду, решта учасників щодо призначення судового розгляду не заперечували, клопотань про прийняття іншого рішення, передбаченого частиною 3 статті 315 КПК України, сторонами кримінального провадження не заявлено.

Отже, суд дійшов висновку, що наявні достатні підстави для призначення цього кримінального провадження до судового розгляду.

Крім того, до початку підготовчого засідання прокурор подав до суду клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, мотивуючи свої вимоги тим, що останній обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років, обвинувачений не працює, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення умисних злочинів, може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків й продовжувати вчиняти кримінальні правопорушення, а тому, застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить можливість запобігання ризиків, визначених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України та належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

В судовому засіданні прокурор вимоги поданого ним клопотання підтримав.

Обвинувачений та його захисник у судовому засіданні щодо задоволення клопотання прокурора заперечували, просили змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на домашній арешт.

Обвинувачений окрім цього зазначив, що має місце постійного проживання в м.Житомирі, де офіційно зареєстрований. Також вказав, що зможе працевлаштуватись та утримувати себе самостійно.

Захисник обвинуваченого свої заперечення мотивувала тим, що на підтвердження існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, що зазначені у клопотанні прокурора, останнім не надано відповідних доказів й застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту зможе забезпечити належне виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків. Також захисник обвинуваченого акцентувала увагу на тому, що обвинувачений свою провину у вчиненому кримінальному правопорушення визнав у повному обсязі та відшкодував потерпілим завдані ним збитки.

Потерпілі на задоволення клопотання прокурора не наполягали та покладались на думку суду.

Заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов такого висновку.

Ухвалою слідчого судді Овруцького районного суду Житомирської області від 16 вересня 2024 року щодо обвинуваченого було застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 13 листопада 2024 року.

Пунктом 5 частини 2 статті 183 КПК України визначено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

За правилами частини 3 статті 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно з пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 цієї статті визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Перевіряючи обґрунтованість обвинувачення, суд виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що відомості, які вказують на обґрунтоване обвинувачення, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, обґрунтовані прокурором у поданому клопотанні.

Оцінюючи зазначені прокурором ризики, суд зважає на те, що судовий розгляд провадження по суті ще не розпочато, обвинувачений у судовому засіданні не був допитаний, його позиція щодо обставин справи суду не відома, а тому приходить до висновку, що існує обґрунтований ризик того, останній може незаконно впливати на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, які також судом не допитувались.

Також суд враховує те, що обвинувачений звільнився з місць позбавлення волі в квітні 2023 року, має не зняті й не погашені у встановленому законом порядку судимості за вчинення умисних злочинів, й приходить до висновку про існування обґрунтованого ризику вчинення іншого кримінального правопорушення.

З огляду на тяжкість покарання, передбаченого за вчинення кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , суд приходить до висновку, що ризик переховування від суду також є обґрунтованим.

Крім того, вирішуючи питання про продовження строку дії запобіжного заходу, суд враховує доводи, зазначені обвинуваченим та його захисником, однак зважає на те, що суду не було надано доказів на підтвердження зазначених ними аргументів, а тому вважає, що зазначені обставини не можуть бути підставою для усунення ризиків, зазначених прокурором, а також не є достатніми для застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу.

На підставі зазначеного й враховуючи особу обвинуваченого, який не працює, не має стабільного доходу та міцних соціальних зв`язків, суд приходить до висновку, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти вказаним вище ризикам, а тому клопотання прокурора слід задовольнити.

Частиною 3 статті 183 КПК України встановлено, що суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до пункту 2 частини 5 статті 182 КПК України розмір застави, щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на зазначене, суд вважає можливим визначити обвинуваченому розмір застави у п`ятдесят прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 151400 гривень.

Керуючись статтями 314-316 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Призначити кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 194 КК України, до розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Народицького районного суду Житомирської області на 11:30 год. 05 листопада 2024 року.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

В судове засідання викликати прокурора, потерпілих, обвинуваченого та захисника.

Клопотання прокурора задовольнити й продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк 60 днів.

Визначити ОСОБА_4 розмір застави у п`ятдесят прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 151400 гривень.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 такі обов`язки:

не відлучатись з місця проживання без дозволу суду;

повідомляти суд про зміну свого місця проживання, а у разі працевлаштування - про місце роботи;

утримуватись від спілкування зі свідками у вказаному кримінальному провадженні;

прибувати за кожною вимогою до суду.

Визначити строк дії ухвали в частині продовження строку дії запобіжного заходу до 13 годин 50 хвилин 30 грудня 2024 року.

Апеляційна скарга на ухвалу суду в частині продовження строку дії запобіжного заходу може бути подана до Житомирського апеляційного суду через Народицький районний суд Житомирської області протягом семи днів з дня її оголошення; в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_8