№ провадження 1-кс/646/2611/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.09.2024 м. Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0001051 від 16.09.2024 року за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України,

встановив:

У провадження слідчого судді надійшло клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0001051 від 16.09.2024 року за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що досудовим розслідуванням встановлено, що 15.09.2024 о 21:09 надійшло повідомлення від гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який являється військовослужбовцем 60 ОМБР, про те, що близько 7 хв. тому за адресою: АДРЕСА_1 невідомі особи пошкодили шляхом підпалу військове авто Нісан ікстреіл, н.з. НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 (Норвегія).

На підставі ст.ст. 214, 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відшукування предметів, знарядь та інших речових доказів, а також фактичних відомостей щодо вищезазначених протиправних дій, 15.09.2024 з 22:30 год. по 23:10 год. слідчим слідчого відділення ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУ НП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 проведено огляд відкритої ділянки місцевості за адресою: АДРЕСА_1 , під фотофіксацію виявлено та вилучено:автомобіль марки NissanX-Trail, д.н.з. НОМЕР_2 (Норвегія).

Так, автомобіль марки NissanX-Trail, д.н.з. НОМЕР_2 16.09.2024 визнано речовим доказом по вказаному кримінальному провадженню.

В ході розслідування у органу досудового розслідування є підстави вважати, що автомобіль марки Nissan X-Trail, д.н.з. НОМЕР_2 може бути предметом злочину, а саме зберігає на собі сліди кримінального правопорушення, які необхідні для призначення та проведення призначення судових експертиз, висновки яких буде долучено до матеріалів кримінального провадження і в подальшому будуть використані як докази під час судового розгляду, користувачем якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( НОМЕР_3 ), зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , а фактичним володільцем є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ( НОМЕР_4 ), який передав вищевказаний автомобіль в користування ОСОБА_4 , коли він поїхав у відпуску з 05.09.2024 по 22.09.2024.

19.09.2024 було отримано ухвалу Червонозаводського районного суду міста Харкова від судді ОСОБА_7 для усунення недоліків строком па 72 години.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України при огляді слідчий має право вилучати речі та документи, які мають значення для кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, забезпечення цивільного позову. Завданням арешту майна с запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є підстави вважати, що вони відповідають критеріям ч. 1 ст. 167 КПК України - тимчасово вилученого майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.

Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за ціною, вищою чи нижчою за ринкову вартість, і знала або повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій з ознак, передбачених пунктами 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України, а саме п. 1, п. З, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей та документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Згідно п. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.

Враховуючи вищевикладене, з метою забезпечення збереження речових доказів, які є знаряддям кримінального правопорушення, які визнано на даний час речовими доказами та які мають значення для кримінальногопровадження та з метою проведення огляду та призначення судових експертиз, висновки яких буде долучено до матеріалів кримінального провадження і в подальшому будуть використані як докази під час судового розгляду, виникла необхідність в накладені арешту на вказане майно, а саме: автомобіль марки NissanX-Trail, д.н.з. НОМЕР_2 , що був вилучений в ході огляду місця події 15.09.2024 у період часу з 22:30 год. по 23:10 год.

У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явився, звернувся із заявою, в якій просив розгляд клопотання проводити за його відсутності, вимоги клопотання підтримав, просив задовольнити.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про його місце та час повідомлявся своєчасно та належним чином.

У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Перевіривши доводи поданого клопотання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Вимогами п. 1 ч. 2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Судовим розглядом встановлено наступне.

Наразі триває досудове розслідування у кримінальному провадженні, яке внесено в ЄРДР за № 0001051 від 16.09.2024 року за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України, яким встановлено, що 15.09.2024 о 21:09 надійшло повідомлення від гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який являється військовослужбовцем 60 ОМБР, про те, що близько 7 хв. тому за адресою: АДРЕСА_1 невідомі особи пошкодили шляхом підпалу військове авто Нісан ікстреіл, н.з. НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 (Норвегія).

На підставі ст. 214 ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відшукування предметів, знарядь та інших речових доказів, а також фактичних відомостей щодо вищезазначених протиправних дій, 15.09.2024 з 22:30 год. по 23:10 год. слідчим слідчого відділення ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУ НП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 проведено огляд відкритої ділянки місцевості за адресою: АДРЕСА_1 , під фотофіксацію виявлено та вилучено:автомобіль марки NissanX-Trail, д.н.з. НОМЕР_2 (Норвегія).

Так, автомобіль марки NissanX-Trail, д.н.з. НОМЕР_2 16.09.2024 визнано речовим доказом по вказаному кримінальному провадженню.

В ході розслідування у органу досудового розслідування є підстави вважати, що автомобіль марки Nissan X-Trail, д.н.з. НОМЕР_2 може бути предметом злочину, а саме зберігає на собі сліди кримінального правопорушення, які необхідні для призначення та проведення призначення судових експертиз, висновки яких буде долучено до матеріалів кримінального провадження і в подальшому будуть використані як докази під час судового розгляду, користувачем якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( НОМЕР_3 ), зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , а фактичним володільцем є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ( НОМЕР_4 ), який передав вищевказаний автомобіль в користування ОСОБА_4 , коли він поїхав у відпуску з 05.09.2024 по 22.09.2024.

Стороною обвинувачення доведено, що вилучені речі мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину та відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вказаного майна, в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1ст. 173 КПК України сторона обвинувачення в цій частині довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Таким чином, без накладання арешту на вищевказане майно в подальшому воно може бути приховане, знищене або передано третім особам. Накладення арешту на вилучене майно необхідно з метою забезпечення збереження речового доказу, у зв`язку з чим клопотання слідчого про арешт майна є законним, обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Приписами ч. 4 ст. 173 КПК України передбачено застосування найменш обтяжливого спосіб арешту майна у разі задоволення клопотання.

Враховуючи вимоги розумності та співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, та вимоги верховенства права і недоторканості майна, суд вважає за можливе задовольнити клопотання прокурора шляхом заборони відчуження та передачі користувачу на відповідальне зберігання.

Керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0001051 від 16.09.2024 року за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, що вилучене 15.09.2024 під час проведення огляду місця події на відкритій ділянці місцевості за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: автомобіль марки NissanX-Trail, д.н.з. НОМЕР_2 (Норвегія), шляхом заборони відчуження та розпорядження вказаним майном.

Повернути NissanX-Trail, д.н.з. НОМЕР_2 фактичному користувачу, на відповідальне зберігання.

Попередити про кримінальну відповідальність за ч. 1ст.388 КК України за розтрату, відчуження, приховування, підміну, пошкодження, знищення майна або інші незаконні дії з майном, на яке накладено арешт.

Заборонити передавати майно будь-яким третім особам у користування та на першу вимогу експерта, слідчого, прокурора, слідчого судді, суду надавати для проведення слідчих дій.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1