Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/450/24 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.09.2024 року. м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді: ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 ОСОБА_4 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції, у м. Кропивницькому апеляційні скарги захисників - адвокатів ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , наухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 09.08.2024, якою скаргу адвоката ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000494, за підозрою ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України на повідомлення про підозру повернуто скаржнику.

За участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_9 ,

захисників адвокатів - ОСОБА_6 , ОСОБА_10

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 09.08.2024 скаргу скаргу адвоката ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000494, за підозрою ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, на повідомлення про підозру повернуто скаржнику.

Мотивуючи дану ухвалу слідчий суддя зазначив, що з 18.06.2024 досудове розслідування вже не здійснюється слідчими СУ ГУНП в Кіровоградській області, а тому слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда вже не може здійснити судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, оскільки на даний час це має вже здійснювати слідчий суддя того суду у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться Головне слідче управління Національної поліції України.

Не погоджуючись з рішенням слідчого судді захисник адвокат ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції як незаконну і необґрунтовану, а справу направити до суду першої інстанції на новий, об`єктивний судовий розгляд, але в іншому складі суду.

Також, апелянт зазначає, що оскаржувана ухвала слідчого судді постановлена за результатами розгляду заяви прокурора Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_11 , який не здійснює процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні, а відтак не є належним учасником кримінального провадження.

Згідно із заявою прокурора Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_11 від 08.07.2024, постановою заступника Генерального прокурора від 18.06.2024 подальше здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000494 доручено слідчим Головного слідчого управління Національної поліції України.

Відтак, відповідно до наказу Генерального прокурора від 30.09.2021 № 309, процесуальне керівництво у кримінальних провадженнях, досудове розслідування у яких здійснюється слідчими Національної поліції України, забезпечується прокурорами Офісу Генерального прокурора.

За таких обставин прокурор Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_11 , як станом на 08.07.2024 - день подання заяви, так і 09.08.2024 - день прийняття ухвали слідчого судді, що оскаржується, не був процесуальним керівником у даному кримінальному провадженні, а тому не мав процесуальної дієздатності подавати заяву про повернення скарги захиснику.

При цьому, незважаючи на обізнаність слідчим суддею про направлення матеріалів кримінального провадження для подальшого розслідування до Головного слідчого управління Національної поліції України, про дату та час розгляду справи Офіс Генерального прокурора повідомлено не було.

Таким чином, справу розглянуто за відсутності прокурора Офісу Генрального прокурора у зв`язку з порушенням судом порядку виклику учасника кримінального провадження в судове засідання.

Крім того, апелянт зазначає, що оскаржуване рішення ухвалено слідчим суддею ОСОБА_1 за наявності у неї конфлікту інтересів, оскільки 25.07.2024 адвокат ОСОБА_7 , який є захисником ОСОБА_8 та учасником кримінального провадження у цій справі, подав до Вищої ради правосуддя дисциплінарну скаргу щодо судді Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 (вх. Г-3842/0/7/24).

У судовому засіданні 09.08.2024 адвокат ОСОБА_7 повідомив про подану скаргу до Вищої ради правосуддя та наявність конфлікту інтересів, який може впливати на об`єктивність або неупередженість прийнятого слідчим суддею рішення у справі.

Вказана дисциплінарна скарга адвоката ОСОБА_7 аргументована, у тому числі тим, що слідча суддя ОСОБА_1 03.06.2024 ухвалила рішення, яким задовольнила клопотання слідчого ГУ НП в Кіровоградській області про арешт майна підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000494 на підставі висновку про обґрунтованість повідомлення про підозру ОСОБА_8 , зробленого без розгляду цього питання у встановленому законом порядку.

Таким чином, слідча суддя ОСОБА_1 в загальнодоступному процесуальному документі - ухвалі від 03.06.2024 вже висловила свою позицію щодо обґрунтованості повідомлення про підозру ОСОБА_8 .

Відтак, слідча суддя ОСОБА_1 , маючи приватний інтерес та з метою виправдати своє попереднє рішення, де вона вже визнала підозру ОСОБА_8 обґрунтованою, усупереч вимогам ч. 2 ст. 307 КПК України повернула скаргу адвоката ОСОБА_6 .

В апеляційній скарзі захисник адвокат ОСОБА_7 такожпросить скасувати ухвалу суду першої інстанції, а справу направити до суду першої інстанції на новий, об`єктивний судовий розгляд в іншому складі суду.

Апеляційні доводи викладені у його скарзі є аналогічними з доводами апеляційної скарги захисника адвоката ОСОБА_6 .

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення захисників ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які підтримали свої апеляційні скарги, думку прокурора, який заперечив їх задоволення та просив ухвалу суду залишити без зміни, дослідивши матеріали скарги, зваживши доводи апеляційних скарг захисників, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційні скарги задоволенню не підлягають, з таких підстав.

Відповідно до вимог п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачена можливість оскарження на досудовому розслідуванні повідомлення про підозру.

Постановою заступника Генерального прокурора ОСОБА_12 від 18.06.2024 здійснення подальшого досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 19.04.2024 до ЄРДР № 0000494, через неефективність досудового розслідування слідчими СУ ГУНП в Кіровоградській області, доручено слідчим Головного слідчого управління Національної поліції України (т.1 а.м.к. 137-138).

Таким чином, територіальна підслідність цього кримінального провадження змінена постановою прокурора від 18.06.2024, а скарга подана до суду адвокатом ОСОБА_6 лише 21.06.2024, через що, твердження адвоката ОСОБА_7 про те, що скарга адвокатом ОСОБА_6 подана до суду до того як була змінена підслідність, є безпідставним.

Скарги на рішення, дії чи бездіяльність розглядаються за правилами глави 26 КПК України слідчим суддею того місцевого суду, у межах юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, з урахуванням вимог ст. 32 КПК України щодо територіальної підсудності.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася законним, компетентним, незалежним і неупередженим судом, як того вимагають стаття 7 Загальної декларації прав людини та частина перша статті 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом. Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

Правилами про підсудність забезпечується також рівність усіх громадян перед законом і судом (стаття 24 Конституції України та стаття 10 КПК України). Чітко встановлена законом підсудність як прояв цієї конституційної засади набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Враховуючи те, що з 18.06.2024 досудове розслідування вже не здійснюється слідчими СУ ГУНП в Кіровоградській області, оскільки відповідним вищестоящим прокурором змінено його підслідність та подальше досудове розслідування даного кримінального провадження доручено слідчим Головного слідчого управління Національної поліції України, а тому слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда не може здійснити судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у даному кримінальному провадженні, оскільки це з 18.06.2024 має здійснювати лише слідчий суддя того суду у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться Головне слідче управління Національної поліції України.

Наведене вище обґрунтування свідчить про зміну територіальної підслідності кримінального провадження, так і про зміну підсудності під час досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України передбаченого, що скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Отже, колегія суддів вважає, що слідчий суддя прийшов до обґрунтованого висновку, що скаргу слід повернути адвокату ОСОБА_6 .

Доводи захисників з приводу того, що ухвала слідчого судді постановлена за результатами розгляду заяви прокурора Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_11 , який з 18.06.2024 не здійснює процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні, а відтак не є належним учасником кримінального провадження, та на момент подачі скарги вже не був процесуальним керівником у даному кримінальному провадженні, а тому не мав процесуальної дієздатності подавати заяву про повернення скарги захиснику, а також що справу розглянуто за відсутності прокурора Офісу Генрального прокурора у зв`язку з порушенням судом порядку виклику учасника кримінального провадження в судове засідання колегія суддів вважає безпідставними, оскільки у даному випадку слідчий суддя подану захисником скаргу по суті не розглядав, а лише вирішував питання про її прийнятність, оскільки вже після призначення скарги до розгляду суду стало відомо з відповідного листа наданого прокурором про те, що дана скарга не підлягає розгляду у цьому суді, так як постановою заступника Генерального прокурора ОСОБА_12 від 18.06.2024 змінено підслідність у даному кримінальному провадженні, та подальше його розслідування доручено слідчим ГУНП України.

Також, не мають під собою підґрунтя твердження захисників про наявність підстав для самовідводу слідчого судді та наявність у слідчого судді конфлікту інтересів та приватного інтересу, оскільки це було предметом розгляду двох заяв про відвід слідчого судді ОСОБА_1 за відповідними заявами захисників-адвокатів ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , за наслідками розгляду яких, ухвалами цього ж суду від 27.06.2024 та 11.07.2024 не встановлено підстав для відводу слідчого судді та відмовлено у задоволенні заяв про відвід, в яких зокрема зазначено, що подані заяви фактично аргументуються суб`єктивною думкою захисників та їх підзахисного щодо об`єктивності слідчого судді ОСОБА_1 при розгляді скарги та бажанням чинити тиск в судовому засіданні на суд з метою затягування судового розгляду та прийняття судом рішень, які є процесуально правильними з позиції захисту (т.1 а.м.к. 132-134, 140-142).

Окрім цього, рішенням Ради суддів України від 08.06.2017 № 34 встановлено, що наявність скарги на суддю та відкриття дисциплінарного провадження не породжує конфлікту інтересів у діяльності судді щодо розгляду конкретної справи, а подання такої скарги до закінчення розгляду справи має ознаки впливу на суд, а отже, подача адвокатом ОСОБА_7 скарги відносно судді до закінчення розгляду скарги по суді є нічим іншим, як спробою штучно створити умови для перешкоджання слідчим суддею розгляду скарги по суті та заявлення самовідводу з цих підстав.

Отже, з урахуванням вищенаведеного, колегія суддів вважає, що слідчий суддя прийшов до обґрунтованого висновку, що дана скарга адвоката ОСОБА_6 підлягає поверненню з усіма доданими до неї матеріалами.

Отже, оскільки висновки слідчого судді в ухвалі про повернення скаргиадвоката ОСОБА_6 ґрунтуються на вимогах закону та підтверджуються матеріалами судового провадження, тобто ухвала слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровоградавід 09.08.2024, є законною, обґрунтованою та вмотивованою, а тому апеляційні скарги захисників задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 376, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційні скарги захисників - адвокатів ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 залишити без задоволення, аухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 09.08.2024, якою скаргу адвоката ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000494, за підозрою ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України на повідомлення про підозру повернуто скаржнику залишити без зміни.

Ухвала є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4 .

З оригіналом згідно:

Суддя Кропивницького

апеляційного суду ОСОБА_2