Справа№ 693/1229/24
1-кс/693/245/24
У Х В А Л А
17.09.2024 року м. Жашків
Старший слідчий СВ ВП № 1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, яке погоджене прокурором Жашківського відділу Уманської окружної прокуратури ОСОБА_5 .
13.09.2024 старшим слідчим СВ Відділу поліції №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області капітаном поліції ОСОБА_4 , на підставі слідчого судді Жашківського районного суду Черкаської області від 11.09.2024 № 693/1229/24 1-кс/693/241/24, за місцем проживання ОСОБА_6 , що по
Після завершення вказаного обшуку 13 вересня 2024 року ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
14 вересня 2024 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
13.09.2024 слідчим слідчого відділення відділу поліції №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_7 проведено огляд вищезазначених речей, за результатами якого встановлено, що вони характеризуються ознаками речових доказів, визначеними ст. 98 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
При цьому слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.
Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Частиною 3 статті 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Враховуючи, що вилучені речі можуть бути такими, що вилучені законом з обігу або обмежені у вільному обігу, зокрема зброєю та боєприпасами, то вони характеризуються ознаками, визначеними ст. 98 КПК України, а тому є речовими доказами у даному кримінальному провадженні.
Також слід зазначити, що вказані речі, є засобам вчинення розслідуваного кримінального правопорушення, а також його предметом, а особи, які можуть бути причетними до його вчинення, усвідомлюють відкритий характер розслідування, наявні підстави для висновку, що при незастосуванні арешту майна вказані речові докази можуть бути відчужені, приховані чи перетворені, що унеможливить або істотно ускладнить виконання завдань кримінального провадження.
Таким чином, необхідність накладення арешту на вищевказані речові докази ґрунтується на можливості у такий спосіб запобігти вищевказаним ризикам.
В судовому засіданні заступник начальника СВ ОСОБА_3 клопотання про накладення арешту підтримав та просив його задовольнити, вказав, що станом на сьогодні по вилучим під час обшуку предметам призначені судові експертизи.
Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення, виходячи з наступного.
Згідно із п.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Статтею ст.170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді визначено необхідність арешту майна.
У відповідності до вимог ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, перелік і види майна, що належить арештувати, документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.
Клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Вказане клопотання подане слідчим у перший робочий день після дня проведення обшуку, 48 годинний строк завершився 15.09.2024, тобто в неділю, яка є вихідним днем, що унеможливило подання клопотання у строк, визначений ч. 5 ст. 171 КПК України, а відтак слідчий суддя вважає причини неподання зазначеного клопотання у визначений законом строк поважними.
Вимогами ст.172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до вимог ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.
Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік майна, на яке накладено арешт, підстави застосування арешту майна, перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення, порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.
Враховуючи вищевикладене та правову підставу для арешту майна, з метою всебічного, повного та неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, розкриття даного кримінального правопорушення, а також з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, що мають значення для досудового слідства, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на предмети, вилучені 13.09.2024 при проведенні обшуку у ОСОБА_6 ,з метою забезпечення збереження речових доказів.
Керуючись ст.ст.98, 107, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В :
Накласти арешт на:
- одинадцять (11) предметів схожих на холості набої калібру 7,62, з яких дев`ять (9) з маркуванням «539 80» та два (2) з маркуванням «539 87», що поміщені до сейф-пакету НПУ № CRI 1186474;
- сто тридцять шість (136) предметів схожих на набої калібру 7,62, з яких сто тридцять (130) з маркуванням «539 N», п`ять (5) з маркуванням «270 Д» та один (1) з маркуванням «77 З», що поміщені до сейф-пакету НПУ№ RAW 0149572;
- тридцять вісім (38) предметів схожих на набої калібру 7,62, з маркуванням «188 70», що поміщені до сейф-пакету НПУ № RIC 2248594;
- двісті дванадцять (212) предметів схожих на набої калібру 7,62, з яких сто двадцять п`ять (125) з маркуванням «10 21», сорок один (41) з маркуванням «539 N», двадцять (20) з маркуванням «270 Д», чотирнадцять (14) з маркуванням «3 77», шість (6) з маркуванням «3 72», два (2) з маркуванням «3 71», два (2) з маркуванням «270 74», один (1) з маркуванням «270 71» та один (1) з маркуванням «711 75», що поміщені до сейф-пакету НПУ
№ RAW 0149571;
- предмет ззовні схожий на гладкоствольну рушницю з маркуванням
- предмет ззовні схожий на гладкоствольну рушницю з маркуванням
- предмет схожий на автоматичну зброю «автомат Калашникова модернізований» калібру 7,62 з маркуванням «МВ 2789», який поміщено до поліетиленового пакету прозорого кольору, горловина якого перетягнута стяжкою жовтого кольору із прикріпленою до неї биркою з пояснювальними написами;
- дев`ять (9) предметів, ззовні схожих на не споряджені магазини до АКМ, а також два (2) предмети ззовні схожі на прилади зниження рівня звуку пострілу (глушники) до автоматичної зброї, які поміщені до сейф-пакету НПУ № QYH 0004188.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до Черкаського апеляційного суду упродовж 5 днів з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1