Справа № 646/8339/24
№ провадження 1-кс/646/2229/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.07.2024 м. Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань клопотання слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000794 від 09.07.2024,

встановив:

У провадження слідчого судді надійшло клопотання слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000794 від 09.07.2024.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що у провадженні СВ ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000794 від 09.07.2024, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Процесуальне керівництво здійснює Слобідська окружна прокуратура міста Харкова Харківської області.

Досудове розслідування розпочато за фактом того, що 08.07.2024 до ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_5 про те, що невстановлена особа, діючи умисно, шахрайським шляхом, 05.07.2024 приблизно о 16:00 годині за адресою: АДРЕСА_1 , незаконно заволоділа мобільним телефоном заявника, чим спричинила останньому матеріальну шкоду, сума якої встановлюється. (ІТС ІПНПУ № 7696 від 08.07.2024)

На підставі ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відшукування предметів, знарядь та інших речових доказів, а також фактичних відомостей щодо вищезазначених протиправних дій, 26.07.2024 з 14:40 години по 14:59 години слідчим слідчого відділення ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 , під час проведення якого виявлено та вилучено: телефон марки «Хіаоmі», моделі «Redmi6А», синього кольору, поміщений до паперового конверту.

Вилучене вищевказане майно оглянуто, опечатано та скріплено підписами понятих.

26.07.2024 телефон марки «Хіаоmі», моделі «Redmi6А», синього кольору, поміщений до паперового конверту, визнано речовим доказом.

В ході розслідування у органа досудового розслідування є підстави вважати, телефон марки «Хіаоmі», моделі «Redmi6А», синього кольору, поміщений до паперового конверту, може бути предметом злочину. Вилучено ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_3 , к.т.: НОМЕР_1 , який є в даний момент третьою особою, фактично належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_4 .

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, забезпечення цивільного позову. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є підстави вважати, що вони відповідають критеріям ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасово вилученого майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України, а саме п. 1, п. 3, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей та документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Згідно п. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.

Враховуючи вищевикладене, з метою забезпечення збереження речових доказів, які є знаряддям кримінального правопорушення, які визнано на даний час речовими доказами та які мають значення для кримінального провадження та з метою проведення огляду та призначення судових експертиз, висновки яких буде долучено до матеріалів кримінального провадження і в подальшому будуть використані як докази під час судового розгляду, виникла необхідність в накладені арешту на вказане майно, а саме: телефон марки «Хіаоmі», моделі «Redmi6А», синього кольору, поміщений до паперового конверту.

У судове засідання слідчий ОСОБА_4 не з`явився, звернувся із заявою, в якій просив розгляд клопотання проводити за його відсутності, вимоги клопотання підтримав, просив задовольнити.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про його місце та час повідомлявся своєчасно та належним чином.

У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Перевіривши доводи поданого клопотання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Вимогами п. 1 ч. 2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Судовим розглядом встановлено наступне.

Наразі триває досудове розслідування у кримінальному провадженні, яке внесено в ЄРДР за № 0000794 від 09.07.2024, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, яким встановлено, що 08.07.2024 до ВП №1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_7 про те, що невстановлена особа, діючи умисно, шахрайським шляхом, 05.07.2024 приблизно о 16:00 годині за адресою: АДРЕСА_1 , незаконно заволоділа мобільним телефоном заявника, чим спричинила останньому матеріальну шкоду, сума якої встановлюється.

26.07.2024 з 14:40 години по 14:59 години слідчим слідчого відділення ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 , під час проведення якого виявлено та вилучено: телефон марки «Хіаоmі», моделі «Redmi6А», синього кольору, поміщений до паперового конверту.

Вилучене вищевказане майно оглянуто, опечатано та скріплено підписами понятих.

26.07.2024 телефон марки «Хіаоmі», моделі «Redmi6А», синього кольору, поміщений до паперового конверту, визнано речовим доказом.

Стороною обвинувачення доведено, що вилучені речі мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину та відповідає критеріям, зазначеним уст. 98КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вказаного майна, в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1ст. 173 КПК України сторона обвинувачення в цій частині довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Таким чином, без накладання арешту на вищевказане майно в подальшому воно може бути приховане, знищене або передано третім особам. Накладення арешту на вилучене майно необхідно з метою забезпечення збереження речового доказу, у зв`язку з чим клопотання слідчого про арешт майна є законним, обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Приписами ч. 4ст. 173 КПК України передбачено застосування найменш обтяжливого спосіб арешту майна у разі задоволення клопотання.

Враховуючи вимоги розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, та вимоги верховенства права і недоторканості майна, суд вважає за можливе задовольнити клопотання прокурора шляхом заборони відчуження та передачі власнику на відповідальне зберігання.

Керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000794 від 09.07.2024 задовольнити.

Накласти арешт на майно, що вилучене 26.07.2024 під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: телефон марки «Хіаоmі», моделі «Redmi6А», синього кольору, поміщений до паперового конверту, шляхом заборони відчуження та розпорядження вказаним майном.

Повернути телефон марки «Хіаоmі», моделі «Redmi6А»- власнику, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на відповідальне зберігання.

Попередити власника майна про кримінальну відповідальність за ч. 1ст.388 КК України за розтрату, відчуження, приховування, підміну, пошкодження, знищення майна або інші незаконні дії з майном, на яке накладено арешт.

Заборонити володільцю майна передавати його будь-яким третім особам у користування та на першу вимогу експерта, слідчого, прокурора, слідчого судді, суду надавати для проведення слідчих дій.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1