Справа № 459/1416/24
Провадження № 1-кс/459/798/2024
УХВАЛА

про арешт майна

27 травня 2024 року слідчий суддя Червоноградського міського суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Червонограді клопотання старшого слідчого СВ Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 , яке погоджене прокурором Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000495 від 23.05.2024, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України

УСТАНОВИВ:

24.05.2024 старший слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням, у якому просить накласти арешт на два магазини для автомата та 344 предмети схожі на боєприпаси, які належать ОСОБА_5 шляхом заборони розпоряджатися та користуватися ними, які були вилучені по АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання посилається на те, що 23.05.2024 у чергову частину ВП №1 Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області поступило повідомлення від поліцейського СРПП ВП №1 Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області сержанта поліції ОСОБА_6 , про те, що 23.05.2024 по вул. Галицька м. Радехів Червоноградського району Львівської області було зупинено автомобіль марки «Вольсваген Транспортер» під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якому було виявлено два магазини для автомата та 344 предмети схожі на боєприпаси. Відомості про вказаний факт були внесені до ЄРДР за №0000495 від 23.05.2024, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України. 23.05.2022 під час огляду місця, а саме автомобіля «Вольсваген Транспортер», який знаходився на АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено два магазини для автомата та 344 предмети схожі на боєприпаси, які належать ОСОБА_5 . В подальшому вищезгадані речі були визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні. З метою збереження речових доказів в межах цього кримінального провадження старший слідчий просить клопотання про накладення арешту на майно задовольнити.

Старший слідчий у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд даного клопотання у його відсутності, у якому вказав, що підтримує таке та просить його задовольнити.

Власник вищеописаного майна у судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про дату, час і місце розгляду справи.

За ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття вказаних осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання, суд дійшов до висновку, що клопотання підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Старшим слідчим Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000495 від 23.05.2024, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

З витягу з реєстру досудового розслідування щодо даного кримінального провадження вбачається, що таке здійснюється за наступним фактом: 23.05.2024 у чергову частину ВП №1 Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області поступило повідомлення від поліцейського СРПП ВП №1 Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області сержанта поліції Назара БИХА, про те, що 23.05.2024 по вул. Галицька м. Радехів Червоноградського району Львівської області було зупинено автомобіль марки «Вольсваген Транспортер» під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якому було виявлено два магазини для автомата та 344 предмети схожі на боєприпаси.

Відповідно до розписки ОСОБА_5 останній надає згоду на проведення огляду транспортного засобу.

З протоколу огляду місця події від 23.05.2024, встановлено, що огляд проводився на узбіччі АДРЕСА_1 , де знаходився автомобіль «Вольсваген Транспортер», під час якого було виявлено та вилучено два магазини для автомата та 344 предмети схожі на боєприпаси.

В матеріалах справи міститься постанова про приєднання до справи речових доказів від 23.05.2024, з якої вбачається, що вищевказані предмети були визнані речовими доказами та передана на зберігання у кімнату речових доказів.

З протоколів допиту свідків від 24.05.2024 убачається, що вони брали участь у огляді місця події як поняті. Під час огляду ОСОБА_5 показав вміст свого рюкзака, у якому були виявлені предмети схожі на боєприпаси. Як пояснив ОСОБА_5 дані патрони він забув здати, коли повертався із зони бойових дій із сходу України.

Старший слідчий зазначає, що з метою недопущення знищення речових доказів, з метою встановлення всіх обставин події, просить клопотання задовольнити.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигод.

Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У встановлений КПК України строк старший слідчий звернувся з даним клопотанням до слідчого судді.

Частиною третьою ст.170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відтак, враховуючи вищевикладене, є достатні підстави вважати, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт, відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Оцінюючи надані органом досудового розслідування докази, слідчий суддя вважає їх належними та допустимими, а їх сукупність та взаємозв`язок між ними достатній для прийняття процесуального рішення про арешт майна.

Незастосування арешту майна може привести до настання наслідків, що перешкоджатимуть збереженню речових доказів.

Враховуючи вищевикладене, з метою недопущення знищення речових доказів, з метою встановлення всіх обставин події, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність накладення арешту на речі, які були визнані речовими доказами в межах даного кримінального провадження, тобто, клопотання старшого слідчого підлягає до задоволення.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на два магазини для автомата та 344 предмети схожі на боєприпаси з метою збереження речового доказу у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000495 від 23.05.2024, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду протягом 5-ти діб з часу її проголошення.

Ухвала може бути скасована в порядку ст. 174 КПК України за клопотанням власника / володільця майна, що не був присутнім під час розгляду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1