Номер провадження: 11-сс/813/758/24
Справа № 947/6439/24 1-кс/947/5632/24
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.05.2024 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючий суддя ОСОБА_2 ,

судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження №0000158 від 19.02.2024 року за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 26.04.2024 року про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Одеси, громадянки України, із середньою освітою, не заміжньої, офіційно не працевлаштованої, яка має трьох дітей, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні злочинів, передбачених ч.ч.2, 3 ст.307 КК України,

встановив:

В провадженні СВ ВП №4 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області перебуває кримінальне провадження №0000158 від 19.02.2024 року за підозрою ОСОБА_8 у вчиненні злочинів, передбачених ч.ч. 2, 3 ст.307 КК України, скоєного за версією органу досудового розслідування за наступних обставин.

ОСОБА_8 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, переслідуючи прямий умисел, спрямований на порушення встановленого законом порядку обігу психотропних речовин, а саме у порушення вимог ст. 7 Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори», за попередньою змовою з ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , керуючись корисливим мотивом, з метою особистого збагачення, у невстановлений досудовим розслідуванням час, у невстановленому досудовим розслідуванням місці, незаконно придбали рідину жовтого кольору об`ємом 750мл в полімерній пляшці з написом «ПОЛЯНА КВАСОВА», рідину червоного кольору об`ємом 150,0 мл в полімерній ємності, рідину зеленого кольору об`ємом 260,0 мл, в полімерній ємності з написом «Пропіленгліколь», рідину помаранчевого кольору об`ємом 150,0мл в полімерній ємності, що містять речовину - ADB-BUTINACA, що є гомологом особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - ADB-PINACA, кількісний вміст якої становить 1,905г., 0,373г., 1,227г. та 0,174.г, тобто загальним кількісним вмістом 3,679г., що є особливо великим розміром, яку почали незаконно зберігати за адресою: АДРЕСА_3 .

З метою реалізації свого злочинного умислу ОСОБА_9 , отримуючи поради від ОСОБА_8 та використовуючи власний мобільний телефон марки «OnePlus» модель «LE2123», IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , із підключенням до мережі Інтернет та встановленим на ньому застосунку «Telegram», створив Telegram-канал під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_3 » за допомогою якого відбувалось підшукування потенційних покупців особливо небезпечної психотропної речовини, та подальше обговорення деталей пересилання за допомогою логістичної компанії ТОВ «Нова пошта», оплати посилок, що містять особливо небезпечні психотропні речовини.

Крім того, засоби для фасування особливо небезпечних психотропних речовин такі як порожні пластикові пляшки обладнані гумовими піпетками, форми для виготовлення картонних коробок, картонну коробку з наповнювачем, поліетиленові пакети логістичної компанії ТОВ «Нова Пошта», порожні пакети типу «zip-lock», електронні ваги, полімерну ємність з написом «Orbit» з залишками особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - ADB-PINACA, кількісним вмістом 0,0001г., полімерний медичний шприц калібрувальною шкалою на 20,0 мл. з залишками особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - ADB-PINACA, кількісним вмістом 0,00006г. ОСОБА_8 та ОСОБА_9 зберігали за адресою: АДРЕСА_3 .

Надалі, ОСОБА_9 діючи за попередньою змовою з ОСОБА_8 , повторно, з метою збуту речовини - ADB-BUTINACA, що є гомологом особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - ADB-PINACA, 18.02.2024, близько 19 години 08 хвилин, в соціальній мережі «Telegram», використовуючи Telegram-канал під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_3 », розпочав листування з невстановленою особою, з назвою профілю «Kazhanchek», з якою домовився про відправку особливо небезпечної психотропної речовини за допомогою логістичної компанії ТОВ «Нова пошта» до м. Овруч, Житомирської області, на ім`я «Кажан Вадим». Узгодивши деталі відправлення зазначеної посилки та отримавши о 19 годині 38 хвилин підтвердження про оплату у сумі 2000 гривень за особливо небезпечну психотропну речовину, ОСОБА_9 було створено експрес-накладну ТОВ «Нова пошта» №0185, з метою передачі її ОСОБА_8 для організації відправки.

Після цього, отримавши від ОСОБА_9 реквізити для відправки, ОСОБА_8 було сформовано посилку, до вмісту якої вона вклала флакон з рідиною об`ємом 31,2мл, що містить речовину ADB-BUTINACA, що є гомологом особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - ADB-PINACA, кількісний вміст якої становить 0,192г, що є великим розміром, яку вона в подальшому почала зберігати при собі з метою збуту.

Надалі, ОСОБА_8 , перебуваючи в приміщенні відділення №145 ТОВ «Нова пошта», що розташоване за адресою: м. Одеса, вул. Євгена Чикаленка, 50А/1, та зберігаючи при собі посилку з особливо небезпечною психотропною речовиною, помістила до відсіку для відправки посилок, після чого була зупинена працівниками поліції, які приблизно о 21 годині 00 хвилин, в ході огляду місця події вилучили у ОСОБА_8 посилку ТОВ «Нова пошта», в якій знаходився флакон з рідиною об`ємом 31,2мл, що містить речовину ADB-BUTINACA, що є гомологом особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - ADB-PINACA, кількісний вміст якої становить, 0,192г., що є великими розмірами.

Крім того, ОСОБА_9 діючи за попередньою змовою з ОСОБА_8 , повторно, з метою незаконного збуту речовини - ADB-BUTINACA, що є гомологом особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - ADB-PINACA, 19.02.2024, близько 12 години 25 хвилин, в соціальній мережі «Telegram», використовуючи Telegram-канал під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_3 », розпочав листування з невстановленою особою, з назвою профілю «S Murroff», з якою домовився про відправку особливо небезпечної психотропної речовини за допомогою логістичної компанії ТОВ «Нова пошта» до м. Київ, Київської області, на ім`я « ОСОБА_10 ». Узгодивши деталі відправлення зазначеної посилки та отримавши о 12 годині 40 хвилин підтвердження про оплату за особливо небезпечну психотропну речовину, ОСОБА_9 було створено експрес-накладну ТОВ «Нова пошта» №1123, з метою передачі її ОСОБА_8 для організації відправки.

Після цього, отримавши від ОСОБА_9 реквізити для відправки, ОСОБА_8 було сформовано посилку, до вмісту якої вона вклала два флакони з рідинами об`ємами 3,5мл та 9,2мл, що містять речовину ADB-BUTINACA, що є гомологом особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - ADB-PINACA, кількісний вміст якої становить 0,019г та 0,027г, яку вона в подальшому почала зберігати при собі з метою збуту.

Надалі, ОСОБА_8 , перебуваючи в приміщенні відділення №145 ТОВ «Нова пошта», що розташоване за адресою: м. Одеса, вул. Євгена Чикаленка, 50А/1, та зберігаючи при собі посилку з особливо небезпечними психотропними речовинами, помістила їх до відсіку для відправки посилок, після чого була зупинена працівниками поліції, які приблизно о 21 годині 00 хвилин, в ході огляду місця події вилучили у ОСОБА_8 посилку ТОВ «Нова пошта», в яких знаходились два флакони з рідинами об`ємами 3,5мл та 9,2мл, що містять речовину ADB-BUTINACA, що є гомологом особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - ADB-PINACA, кількісний вміст якої становить 0,019г та 0,027г.

Крім того, ОСОБА_9 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_8 , повторно, з метою незаконного збуту речовини - ADB-BUTINACA, що є гомологом особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - ADB-PINACA, 19.02.2024, близько 13 години 08 хвилин, в соціальній мережі «Telegram», використовуючи Telegram-канал під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_3 », розпочав листування з невстановленою особою, з назвою профілю «Денис Кальчишин», з якою домовився про відправку особливо небезпечної психотропної речовини за допомогою логістичної компанії ТОВ «Нова пошта» до м. Костопіль, Рівненської області, на ім`я « ОСОБА_11 ». Узгодивши деталі відправлення зазначеної посилки та отримавши о 13 годині 13 хвилин підтвердження про оплату у сумі 2000 гривень за особливо небезпечну психотропну речовину, ОСОБА_9 було створено експрес-накладну ТОВ «Нова пошта» №7962, з метою передачі її ОСОБА_8 для організації відправки.

Після цього, отримавши від ОСОБА_9 реквізити для відправки, ОСОБА_8 було сформовано посилку, до вмісту якої вона вклала флакон з рідиною об`ємом 13,8мл, що містить речовину ADB-BUTINACA, що є гомологом особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - ADB-PINACA, кількісний вміст якої становить 0,076г, яку вона в подальшому почала зберігати при собі з метою збуту.

Надалі, ОСОБА_8 , перебуваючи в приміщенні відділення №145 ТОВ «Нова пошта», що розташоване за адресою: м. Одеса, вул. Євгена Чикаленка, 50А/1, та зберігаючи при собі посилку з особливо небезпечною психотропною речовиною, помістила до відсіку для відправки посилок, після чого була зупинена працівниками поліції, які приблизно о 21 годині 00 хвилин, в ході огляду місця події вилучили у ОСОБА_8 посилку ТОВ «Нова пошта», в якій знаходився флакон з рідиною об`ємом 13,8мл, що містять речовину ADB-BUTINACA, що є гомологом особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - ADB-PINACA, кількісний вміст якої становить, 0,076г.

Крім того, ОСОБА_9 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_8 , повторно, з метою незаконного збуту речовини - ADB-BUTINACA, що є гомологом особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - ADB-PINACA, 19.02.2024, близько 17 години 35 хвилин, в соціальній мережі «Telegram», використовуючи Telegram-канал під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_3 », розпочав листування з невстановленою особою, з назвою профілю «Thekonstrukt», з якою домовився про відправку особливо небезпечної психотропної речовини за допомогою логістичної компанії ТОВ «Нова пошта» до м. Київ, Київської області, на ім`я « ОСОБА_12 ». Узгодивши деталі відправлення зазначеної посилки та отримавши о 17 годині 53 хвилин підтвердження про оплату у сумі 875 гривень за особливо небезпечну психотропну речовину, ОСОБА_9 було створено експрес-накладну ТОВ «Нова пошта» №1781, з метою передачі її ОСОБА_8 для організації відправки.

Після цього, отримавши від ОСОБА_9 реквізити для відправки, ОСОБА_8 було сформовано посилку, до вмісту якої вона вклала флакон з рідиною об`ємом 15,5мл, що містить речовину ADB-BUTINACA, що є гомологом особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - ADB-PINACA, кількісний вміст якої становить 0,102г, яку вона в подальшому почала зберігати при собі з метою збуту.

Надалі, ОСОБА_8 , перебуваючи в приміщенні відділення №145 ТОВ «Нова пошта», що розташоване за адресою: м. Одеса, вул. Євгена Чикаленка, 50А/1, та зберігаючи при собі посилку з особливо небезпечною психотропною речовиною, помістила до відсіку для відправки посилок, після чого була зупинена працівниками поліції, які приблизно о 21 годині 00 хвилин, в ході огляду місця події вилучили у ОСОБА_8 посилку ТОВ «Нова пошта», в якій знаходився флакон з рідиною об`ємом 15,5мл., що містить речовину ADB-BUTINACA, що є гомологом особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - ADB-PINACA, кількісний вміст якої становить, 0,102г.

22.04.2024 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 307 КК України.

25.04.2024 року слідчий СВ ВП №4 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_13 звернувся до слідчого судді з погодженим прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_6 клопотанням про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у виді тримання під вартою, строком до 20.05.2024 року включно.

Клопотання мотивоване тим, що в ході досудового розслідування кримінального провадження встановлено наявність ризиків, які обґрунтовують застосування до підозрюваної запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а саме: переховування підозрюваної від органу досудового розслідування та суду; незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні; вчинення іншого кримінального правопорушення та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Оскарженою ухвалою слідчого судді задоволено клопотання слідчого, підозрюваній ОСОБА_8 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 20.05.2024 року, без визначення альтернативного запобіжного заходу у виді застави.

Мотивуючи прийняте рішення, слідчий суддя послався на обґрунтованість підозри ОСОБА_8 у вчиненні злочинів та доведеність існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді захисник подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на незаконність та необґрунтованість ухвали, просить її скасувати та постановити нову, якою обрати підозрюваній більш м`який запобіжний захід.

Захисник посилається на відсутність ризиків переховування та впливу на свідків. Звертає увагу, що ОСОБА_8 раніше до кримінальної відповідальності не притягувалась, має місце реєстрації та проживання, на її утриманні перебуває троє неповнолітніх дітей. Захисник вважає, що в матеріалах кримінального провадження відсутні докази стосовно того, що ОСОБА_8 була обізнана про те, що у флаконах знаходилась заборонена рідина.

Апеляційний розгляд проведено за відсутності підозрюваної ОСОБА_8 , оскільки клопотання про розгляд апеляційної скарги в присутності останньої не заявлялось.

Заслухавши суддю-доповідача; захисника, яка підтримала апеляційну скаргу та просила її задовольнити; прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги захисника; дослідивши матеріали судового провадження; обговоривши доводи апеляційної скарги; колегія суддів дійшла висновку про таке.

Частина перша ст. 404 КПК України (далі КПК) передбачає, що суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Стаття 370 КПК передбачає, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Питання, які слідчий суддя повинен вирішити при застосуванні відносно особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою визначені змістом ст.ст. 177, 178, 183 КПК.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Апеляційний суд вважає, що слідчий суддя дотримався вказаних вимог закону при розгляді клопотання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зокрема врахував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування такого запобіжного заходу та обґрунтовано дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання, в зв`язку з відсутністю достатніх стримуючих факторів, які б дозволили менш суворим запобіжним заходам дієво запобігти ризикам, доведеним слідчим і прокурором.

Щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення колегія суддів зазначає таке.

Відповідності до ч.5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 §1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 §1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» («K.-F. проти Німеччини», 27 листопада 1997, §57).

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Аналогічна правова позиція ЄСПЛ відображена у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, в якому також зазначено, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.07 року ЄСПЛ зазначив: «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

В рішенні ЄСПЛ «Ферарі-Браво проти Італії», Суд зазначив, що затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягненню цілей якого і є тримання під вартою.

У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 23.10.1994 року ЄСПЛ зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його винуватості, є предметом перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Таким чином, у відповідності до практики ЄСПЛ, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Апеляційний суд наголошує, що на даній стадії кримінального провадження, судом не встановлюється винуватість чи не винуватість ОСОБА_8 у скоєнні злочину, а лише вирішується питання про обґрунтованість підозри та наявність ризиків для обрання відповідного запобіжного заходу, а тому суд не може давати оцінку допустимості та належності доказів, оскільки справа не розглядається судом по суті пред`явленого обвинувачення.

Крім того, апеляційний суд звертає увагу, що відповідно до положень ч.2 ст.94 КПК, жоден доказ не має наперед встановленої сили, та всі докази в даному кримінальному провадженні підлягають ретельній перевірці з наступною їх оцінкою у відповідності до положень ч.1 ст.94 КПК.

Відповідно до ст.ст. 89, 94 КПК, оцінка допустимості та належності доказів буде надана судом першої інстанції при розгляді кримінального провадження по суті.

Докази, які долучені до клопотання, є такими, що вказують на наявність обставин та відомостей, які можуть переконати суд та неупередженого спостерігача, що підозрювана можливо вчинила інкриміновані їй дії. Ці докази, на даній стадії досудового розслідування, є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».

Дослідивши долучені до клопотання слідчого докази, апеляційний суд дійшов висновку, що підстав передбачених ст.87 КПК для визнання цих доказів недопустимими, не встановлено та стороною захисту щодо існування таких підстав відомостей не надано.

Апеляційний суд визнає також необґрунтованими доводи сторони захисту в частині відсутності ризиків, передбачених ст.177 КПК, які зазначені в оскарженій ухвалі слідчого судді, з огляду на таке.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.ч. 1, 2 ст.177 КПК.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрювана може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому, КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваного кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваного та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження. Тобто в даному випадку, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд мають зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

Стосовно загрози втечі особи, практика ЄСПЛ виходить з того, що якщо тяжкість покарання, якому може бути підданий підозрюваний, можна законно розглядати, як таку, що може спонукати його до втечі. Для того, щоб ця обставина мала реальний характер потрібно враховувати наявність інших обставин, а саме: характеристики особи, її моральний облік, місце проживання, професію, прибуток, сімейних зв`язків, будь яких зв`язків з іншою країною, або наявність зв`язків в іншому місці.

У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року ЄСПЛ вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Також, СПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

З урахуванням наведеного, посилання сторони захисту на відсутність ризику переховування підозрюваної апеляційний суд визнає неспроможними, оскільки ОСОБА_8 на даний час підозрюється у скоєнні злочинів, передбачених ч.ч.2,3 ст.307 КК України, за що передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років, з конфіскацією майна.

Таким чином, обставини даного кримінального провадження, на думку апеляційного суду, дають достатні підстави припускати, що підозрювана, розуміючи можливість призначення суворого покарання, яке їй загрожує у разі доведеності її вини за результатами розгляду кримінального провадження, може здійснити спроби переховування від органу досудового розслідування чи суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

Колегія суддів враховує, що ОСОБА_8 в умовах дії воєнного стану не обмежена в переміщенні через державний кордон України.

За таких обставин, апеляційний суд вважає, що ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК, не можна визнавати недоведеним.

При встановленні наявності ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК, на відсутність якого посилалась захисник, апеляційний суд звертає увагу, що такий ризик слідчим суддею не встановлений.

Натомість, враховуючи обставини інкримінованих підозрюваній злочинів, та їх непоодинокий характер, що може вказувати на систематичність вчинення протиправних дій, колегія суддів погоджується із доводами слідчого та прокурора, а також висновками слідчого судді щодо існування можливого ризику вчинення підозрюваною іншого кримінального правопорушення, в тому числі аналогічного.

Застосувавши до підозрюваної запобіжний захід у виді тримання під вартою, слідчий суддя з достатньою повнотою мотивував своє рішення в частині не визначення розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу.

Наявність у підозрюваної трьох дітей, на думку колегії суддів, суттєво не знижує існуючих ризиків.

Апеляційний суд звертає увагу, що доцільність необхідності подальшого утримання підозрюваної під вартою буде перевірена через нетривалий час в порядку ст.199 КПК, в тому числі і з урахуванням результатів досудового розслідування.

Приймаючи до уваги вищевикладене, апеляційний суд вважає, що висновок слідчого судді про існування достатніх підстав для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відповідає вимогам кримінального процесуального закону, ґрунтується на матеріалах справи, а дані про особу підозрюваної і сама підозра у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого злочину, дають достатні підстави вважати, що на даний час дійсно існують зазначені слідчим суддею ризики, які виправдовують тримання підозрюваної під вартою.

За наведених обставин апеляційний суд приходить до висновку про неспроможність доводів захисника стосовно незаконності оскарженої ухвали, а тому апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала слідчого судді - залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 376, 404, 405, 419, 422, 424, 532 КПК України, апеляційний суд,

постановив:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 25.04.2024 року, якою підозрюваній ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,в кримінальному провадженні № 0000158 від 19.02.2024 року застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4