Справа №295/6200/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.04.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши в приміщенні Богунського районного суду м. Житомира клопотання старшого дізнавача СД Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню №0000569 від 23.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 309КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Старший дізнавач за погодженням з процесуальним керівником подав клопотання, в якому зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, 23.04.2024, близько 14 год. 37 хв., до Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області надійшло повідомлення від працівників поліції, з того приводу, що за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено пакунок в якому ймовірно міститься наркотична j речовина.

Відомості за даним фактом 23.04.2024 було внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань зареєстровано кримінальне провадження №0000569 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

В ході проведення досудового розслідування по даному кримінальному провадженню було встановлено, що 17.04.2024 до Житомирського РУП ГУНИ вЖитомирській області надійшов рапорт о/у ВКП Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області який Повідомив, що 23.04.2024 року перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 спільно з оперуповноваженим ВКП Житомирського РУП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 , було помічено громадянина який зовні схожий на гр. ОСОБА_5 який раніше притягувався до відповідальності у сфері обігу наркотиків ОСОБА_5 перебував поблизу поштомату «Нова пошта» № НОМЕР_1 , що розміщений поблизу будинку за адресою АДРЕСА_2 , поводив себе підозріло, нервував. В подальшому спостерігаючи за вище зазначеним було помічено що відкривши комірку ОСОБА_5 забрав з комірки чорний поліетиленовий пакунок та попрямував до автомобіля. В подальшому гр. ОСОБА_5 , помітивши їх, почав різко пришвидшуватись на автомобілі у невідомому напрямку однак неподалік будинку що за адресою: АДРЕСА_1 , останнього було знову помічено. Помітивши ОСОБА_5 було прийнято рішення наблизитись до нього. Підійшовши ближче, ОСОБА_5 , з відстані, було повідомлено голосом «поліція» та пред`явлено службове посвідчення, останній в свою чергу помітивши працівників поліції, викинув через водійські двері автомобіля в якому він знаходився, чорний поліетиленовий пакунок та покинув місце, В подальшому після того як останній зник з поля зору за вище вказаним місцем в зелених насадженнях кущів було виявлено чорний поліетиленовий пакунок з наліпкою «Нова пошта», зверху, ТТН № НОМЕР_2 яка прямувала адресату на номер мобільного телефону № НОМЕР_3 . В подальшому було здійснено повідомлення на лінію102 з приводу даної події, викликано на місце події, асаме за адресою; АДРЕСА_1 та здійснено охорону місця події.

Після цього на місце події, а саме за адресою: АДРЕСА_1 , якими під час огляду місця події на відкритій ділянці місцевості було вилучено: полімерний пакунок чорного кольору на якому єномер ТГН 0438, зіп-пакет в якому кристалічна речовина жовтого кольору, з метою подальшого огляду даних речей та встановлення всіх обставин вчинення даного кримінального правопорушення з метою подальшого огляду даних речей та встановлення всіх обставин вчинення даного кримінального правопорушення.

24.04.2024 дізнавачем СД Житомирського РУП було визнано речовим доказом: полімерний пакунок чорного кольору на якому є номер ТТН № НОМЕР_2 , зіп-пакет в якому кристалічна речовина жовтого кольору.

В судове засідання старший дізнавач не з`явився, подав до суду заяву, в якій просить проводити розгляд справи без участі, клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішення питання про наявність підстав для застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження судом враховано практику Європейського суду з прав людини, а саме ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована ЄСПЛ у справі «Броньовський проти Польщі» від 22.06.2004 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 ст. 170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вищезазначеного майна, та, враховуючи правову підставу для арешту майна, клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на вилучені під час огляду місця події в межах кримінального провадження №0000569 від 23.04.2024, за ознаками кримінального; правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, що мало місце 23.04.2024, за - адресою: АДРЕСА_1 , саме, на полімерний пакунок чорного кольору на якому є номер ТТН 0438, зіп-пакет в якому кристалічна речовина жовтого кольору.

Виконання ухвали покласти на старшого дізнавача СД Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1