Житомирський апеляційний суд
Справа №296/3240/24 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Категорія ст.422 КПК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду в складі:

головуючого судді: ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

з участю

секретаря: ОСОБА_5

підозрюваного: ОСОБА_6

захисника: ОСОБА_7

прокурора: ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Корольовського районного суду міста Житомира від 09 квітня 2024 року, якою обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 до 09 травня 2024 року із визначенням застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 908 400 гривень,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду міста Житомира від 09 квітня 2024 року обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 до 09 травня 2024 року із визначенням застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 908 400 гривень.

Своє рішення суд обґрунтував тим, що на даній стадії є достатні дані, які вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 27, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 209, ч. 5 ст. 185 КК України. Існують ризики, передбачені п.1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України.

Також, слідчий суддя врахував, що ОСОБА_6 був оголошений у міжнародний розшук.

В апеляційній скарзі захисник просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час, а в разі відмови, зменшити розмір застави до 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 207 120 гривень.

Зазначає, що про підозру ОСОБА_6 дізнався перебуваючи за кордоном. Він сам приїхав на кордон, перед цим повідомивши завчасно працівників карного розшуку ГУНП в Житомирській області, що має бажання перетнути кордон і саме в якому місці та отримати повідомлення по підозру.

Вказує, що твердження прокурора, що ОСОБА_6 буде впливати на свідків та потерпілих є голослівними, не підтвердженими жодними доказами.

Стверджує, що визначений слідчим суддею розмір застави є дуже великим, у ОСОБА_6 таких коштів немає, а тому просить зменшити розмір застави до мінімального.

Наголошує на тому, що у підозрюваного є постійне місце проживання та цивільна дружина.

Заслухавши доповідь судді, захисника та підозрюваного, які підтримали подану апеляційну скаргу, заперечення прокурора, на апеляційну скаргу, перевіривши матеріали провадження відповідно до вимог ст. 404 КПК України, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим заходом і він може бути застосованим тоді, коли жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбачених у ст. 177 КПК України.

Згідно з вимогами ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу (його продовження) враховується вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців; наявність постійного місця роботи, навчання; репутацію, майновий стан підозрюваного; наявність судимостей; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

На переконання колегії суддів висновки слідчого судді про обґрунтованість підозри повідомленої ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.27, ч.4 ст.190, ч.4 ст.27, ч.3 ст.209, ч.5 ст.185 КК України, два з яких відноситься до категорії особливо тяжкого злочину відповідають фактичним обставинам справи, оскільки підтверджуються матеріалами кримінального провадження та апелянтом не оспорюються.

Слідчий суддя достатньо обґрунтував свої висновки про наявність ризиків, передбачених п. 1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на інших підозрюваних, потерпілих та свідків для зміни їхніх показань; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення, з цими висновками погоджується і колегія суддів.

Колегія суддів враховує і те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжких злочинів, у сукупності із тяжкістю можливого покарання, яке йому загрожує, в разі визнання його винним, характеру, обставин злочину, що йому інкримінується вказують на обґрунтованість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та на недостатність застосування менш суворого запобіжного заходу такого як домашній арешт у нічний час.

Крім того, апеляційний суд враховує, що ОСОБА_6 постановою слідчого від 27.05.2021 року був оголошений у міжнародний розшук.

Апеляційний суд зважає і на те, що при розгляді питання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід враховувати і серйозність звинувачення та ризик втечі обвинуваченого. Крім цього, «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Доводи сторони захисту про те, що до підозрюваного ОСОБА_9 може бути застосований більш м`який запобіжний захід, апеляційний суд вважає необґрунтованими, оскільки слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено достатніх стримуючих факторів від порушень з боку підозрюваного своїх зобов`язань в разі застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Також, колегія суддів зважає і на те, що на даний час в Україні введено воєнний стан, що також є відповідним ризиком, який з врахуванням даних про особу обвинуваченого, додатково свідчить про правильність висновків суду, оскільки в зазначених умовах здійснення контролю за обвинуваченим правоохоронними органами, в разі застосування до нього інших більш м`яких запобіжних заходів, в тому числі домашнього арешту є ускладненим.

Не дає підстав для обрання менш суворого заходу і та обставина, що ОСОБА_6 дізнався про підозру перебуваючи за кордоном, що на думку захисту свідчить про те, що він не ухилявся від слідства.

Так, відповідно до матеріалів клопотання слідчого, 18.04.2021 року ОСОБА_6 через пункт пропуску «Краківець» перетнув державний кордон України в напрямку виїзду до Польщі. Лише за результатами вжиття екстрадиційних заходів його було встановлено на території іншої держави та видано в України для притягнення до кримінальної відповідальності.

Таким чином, вирішуючи клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя дійшов до обґрунтованого висновку про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави у розмірі визначеному п.3 ч.5 ст. 182 КПК України та неможливості на даний час у застосуванні менш суворого запобіжного заходу.

Враховуючи зазначені обставини, колегія суддів, також не вбачає підстав на час розгляду апеляційної скарги, для зменшення розміру застави, яка узгоджується з розміром визначеним для особливо тяжкого злочину, в повній мірі відповідає меті запобіжного заходу, обставинам справи, особі підозрюваного та є такою, що зможе гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігати спробі переховування від досудового розслідування і суду.

Інші доводи апеляційної скарги, також не спростовують правильність висновків слідчого судді.

Істотних порушень кримінального процесуального закону, які б давали підстави для скасування ухвали слідчого судді колегія суддів не знаходить.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Корольовського районного суду міста Житомира від 09 квітня 2024 року, якою обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 до 09 травня 2024 року із визначенням застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 908 400 гривень без змін.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Судді: