Справа № 496/2053/21
Провадження № 1-кс/496/1592/24
У Х В А Л А

19 червня 2024 року Біляївський районний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Біляївка заяву обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід головуючого судді ОСОБА_4 у розгляді кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 за ч. 2 ст. 125 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До провадження судді ОСОБА_1 надійшла заява ОСОБА_3 про відвід судді Біляївського районного суду Одеської області ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження № 496/2053/21 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України.

Вказана заява про відвід мотивовано тим, що головуючим суддею по справі будуть допитані свідки, які не перебувають на території України та які не бажають надавати суду пояснення. Також суддя ОСОБА_4 не розглянув клопотання обвинуваченого про призначення судово-медичної експертизи і жодним чином не мотивував це, надав йому останнє слово. Вказані обставини викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості головуючого судді ОСОБА_4 , що є підставою для його відводу.

Учасники провадження в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду заяви, повідомлялись належним чином.

Потерпіла ОСОБА_6 надала до суду письмову заяву в якій зазначила, що обвинувачений вводить суд в оману та жодний свідок йому не телефонував. Під час судових засідань були дотриманні норми законодавства. В свою чергу поведінка обвинуваченого є неприпустимою і він постійно не з`являється до судових засідань, виявляючи неповагу до суду. Просила суд надати оцінку агонізуючої писанині афективного психопата ОСОБА_3 та вважає головуючого суддю по справі ОСОБА_4 неупередженим.

Положення ст. 81 КПК України не передбачають обов`язкової участі осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні при вирішення питання про відвід.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України ( ч.1 ст. 26 КПК України).

З метою оперативного розгляду справи, суддя визнав за можливе проводити розгляд заяви про відвід за відсутності осіб, що не з`явилися.

Дослідивши заяву про відвід, вивчивши матеріали провадження, приходжу до наступного висновку.

Так, відповідно до ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Згідно до ч. 1 ст. 76 КПК України, суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

Згідно ч. 3, 4 ст. 80 Кодексу заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Відмовляючи у задоволенні заяви, суд керується ч. 5 ст. 80 КПК України, а саме відвід перш за все повинен бути вмотивованим.

З поданої заяви про відвід судді вбачається, що відвід заявлений з мотивів не згоди з процесуальними рішеннями судді.

При цьому, будь-яких об`єктивних доказів наявності саме упередженості судді, тобто наявності з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості заявником не наведено.

Згідно п. п. 49, 50 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України», відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., серед іншого (inter alia), рішення у справі "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria) від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 and 30; рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland), N 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (див. рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" (Pullar v. United Kingdom), від 10 червня 1996 року, п. 38).

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. вищевказане рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), пункт 43).

У справі «Фей проти Австрії» Європейського суду з прав людини вказав, що об`єктивна неупередженість суду полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві повинні апріорно викликати в учасників процесу.

Як свідчить практики Європейського суду з прав людини заява про відвід судді має бути задоволена, якщо сторона має сумнів у безсторонності та неупередженості останнього, хоча об`єктивно це нічим не підкріплено, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд.

Судом не встановлено, а заявником не доведено, що суддя ОСОБА_4 діяв упереджено при розгляді справи № 496/2053/21.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для задоволення заяви про відвід судді ОСОБА_4 , оскільки жодної із наведених у статті 75 КПК України, підстав для відводу судді не встановлено.

Суд, звертає увагу, що у вступної та резолютивної частини ухвали було допущено описку в частині статті 125, тому у повному тексті необхідно зазначити вірну частину «ч. 2 ст. 125 КК України»

Керуючись ст.ст. 75,76, 80, 81, 82, 376 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід головуючого судді ОСОБА_4 у розгляді кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 за ч. 2 ст. 125 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1