ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11-сс/818/224/24 Доповідач - ОСОБА_1
Справа № 642/159/24 Слідчий суддя - ОСОБА_2
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2024 року Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

захисника - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 24 січня 2024 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001301 від 10.11.2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 4 статті 408, частиною 1 статті 263 КК України,-

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 24 січня 2024 року клопотання слідчого задоволено та застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ «Харківського слідчого ізолятора» строком на 60 днів, в межах строку досудового розслідування, а саме до 22.03.2024. Визначено суму застави у розмірі ста п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 454 200 гривень, при внесенні якої ОСОБА_7 підлягає звільненню з-під варти з покладенням наступних обов`язків: 1) прибувати до слідчого, прокурора, чи суду за першою вимогою; 2) не відлучатись з постійного місця несення військової служби, яке буде визначено його командуванням, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання. 4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну. Захисник підозрюваного, не погоджуючись із ухвалою слідчого судді, подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді від 24.01.2024 та постановити нову, застосувавши мінімальний розмір застави. Апеляційні вимоги захисник мотивує тим, що підозрюваний з жовтня 2023 року не отримує грошового забезпечення, одружений, має міцні соціальні зв`язки, не заперечує пред`явленої йому підозри, співпрацює зі слідством, щиро кається. Захисник вважає визначений слідчим суддею розмір застави, непомірним. Вказує, що визначене місце утримання підозрюваного в ДУ «Харківський слідчий ізолятор», є порушенням умов тримання військовослужбовців. Заслухавши суддю-доповідача, пояснення захисника, яка підтримала апеляційні вимоги та просила їх задовольнити, перевіривши матеріали судового провадження, суд апеляційної інстанції приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки

Як вбачається із матеріалів судового провадження, Другим СВ (з дислокацією в м. Харкові) ТУ ДБР, розташованого в м. Полтаві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001301 від 10.11.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 4 статті 408, частиною 1 статті 263 КК України.

23.01.2024 ОСОБА_7 було затримано в порядку статті 208, 615 КПК України, та цього ж дня йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 4 статті 408, частиною 1 статті 263 КК України.

Застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, оцінюючи сукупність обставин, а саме: наданих органом досудового розслідування доказів на підтвердження наявності обґрунтованої підозри, достатніх підстав вважати, що існує ризик вчинення підозрюваним дій, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 частини 1 статті 177 КПК України, дійшов мотивованого висновку про наявність підстав для задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави та неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки вони не забезпечать здійснення дієвого контролю за поведінкою підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків на даному етапі досудового розслідування.

Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками слідчого судді та вважає, що порядок розгляду слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам статей 193-194, 196 КПК України, пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Обгрунтованість повідомленої підозри, стороною захисту не спростовується.

Матеріали, надані слідчим в обґрунтування поданого клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, свідчать про наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 частини 1 статті 177 КПК України, які виключають на даний час можливість застосування до ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу чи зменшення розміру застави.

Доводи захисника щодо соціальних зв`язків підозрюваного, його щирого каяття, заслуговують на увагу, однак не мінімізують на даний час встановлених слідчим суддею ризиків, наявність яких мотивована слідчим суддею в оскаржуваній ухвалі.

Колегія суддів приймає до уваги, що ОСОБА_7 , в силу статті 89 КК України судимості не має, однак на даний час підозрюється у вчиненні двох кримінальних правопорушень, одне з яких є особливо тяжким.

Суд апеляційної інстанції на даному етапі провадження не погоджується із твердженнями захисника щодо визначення підозрюваному непомірного розміру застави, виходячи з наступного.

Санкція частини 1 статті 408 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років.

Відповідно до пункту 3 частини 5 статті 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. В даному провадженні слідчим суддею визначено розмір застави в межах, передбачених пунктом 3 частини 5 статті 182 КПК України, який буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним ОСОБА_7 покладених на нього обов`язків, з огляду на тяжкість інкримінованих злочинів та їх суспільну небезпечність. Такий розмір застави відповідає й практиці ЄСПЛ, зокрема у рішенні від 20 листопада 2010 року у справі «Мангурас проти Іспанії» суд зазначив, що перспектива втрати застави чи дій проти поручителів, у випадку відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. Захисник зазначає, що підозрюваний не утримує грошового забезпечення з жовтня 2023 року. Разом з тим, відповідно до вимог КПК України застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Щодо доводів захисника про неналежний тип установи, де визначено утримання військовослужбовця, то вказана обставина не впливає на можливість реалізації процесуальних прав підозрюваного у кримінальному провадженні. З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо відсутності підстав для скасування ухвали слідчого судді, оскільки порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та вмотивоване рішення, колегією суддів не встановлено, а наведені в апеляційній скарзі доводи захисника не є достатніми для її скасування чи зменшення визначеного розміру застави.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, -

постановив:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_6 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 24 січня 2024 року - залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий :

Судді: