Справа № 643/1951/24
Провадження № 1-кс/643/333/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.02.2024 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові погоджене прокурором Салтівської окружної прокуратури м. Харкова клопотання слідчого ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000804 від 25.02.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

встановив:

З поданого клопотання вбачається, що слідчим відділом ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000804 від 25.02.2024 за ч. 2 ст. 121 КК України, яким встановлено, що 25.02.2024 за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено труп ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Під час огляду трупу спільно з судово-медичним експертом на тілі трупа виявлено тілесні ушкодження у вигляді гематоми під лівим оком, перелом кісток носу, перелом грудної клітини праворуч, гематому в області потиличної ділянки голови.

25.02.2024 в період часу з 15:30 до 15:45 за адресою: АДРЕСА_2 , у ході затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в порядку ст.208 КПК України, проведено обшук останнього, під час якого у ОСОБА_5 виявлено та вилучено: чорні черевики 2 од, чорну куртку 1 од, куртку чорного кольору з написом «Nike» - 1 од, штани чорного кольору 1од.

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, вилученого під час особистого обшуку підозрюваного, оскільки вилучені предмети мають відношення до вчинення кримінального правопорушення та будуть використані в якості речових доказів, а також з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування.

Разом з клопотанням прокурором подана заява про підтримання клопотання та розгляд без його участі.

Розглянувши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя встановив наступне: за повідомленням до чергової частини ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області щодо нанесення тяжких тілесних ушкоджень, що призвели до смерті потерпілого внесені відомості до ЄРДР за ознаками ч. 2 ст. 121 КК України.

Згідно копії протоколу затримання особи від 25.02.2024, в період часу з 15:30 до 15:45 за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 30, у ході затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в порядку ст.208 КПК України, проведено обшук останнього, під час якого у ОСОБА_5 виявлено та вилучено: чорні черевики 2 од, чорну куртку 1 од, куртку чорного кольору з написом «Nike» - 1 од, штани чорного кольору 1од.

Вилучені речі належать підозрюваному ОСОБА_5 .

Постановою слідчого від 26.02.2024 вилучені речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Клопотання про арешт майна надійшло до суду 28.02.2024, подано на відділення поштового зв`язку 26.02.2024 на наступний робочий день після вилучення майна, отже строк звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна слідчим дотриманий.

Згідно абзацу 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Слідчий суддя вважає доведеним, що виявлені та вилучені під час затримання підозрюваного речі можуть бути доказами факту та обставин, що встановлюються, зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення. Для встановлення цього факту необхідно проведення комплексу слідчих та процесуальних дій, відповідних судових експертиз, що потребує певного часу.

Таким чином, враховуючи кваліфікацію кримінального правопорушення та обставини його вчинення, найменування та вид вилученого майна, слідчий суддя вважає, що вилучене майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, тому потреба в накладенні арешту на нього є очевидною та доцільною.

Кожен з ризиків, перелічених в ч. 1 ст. 170 КПК України, а саме приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, доведений, отже клопотання має бути задоволено.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

постановив:

Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 25.02.2024 під час затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в порядку ст. 208 КПК України за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 30 та належне ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 а саме на: чорні черевики 2 од, чорну куртку 1 од, куртку чорного кольору з написом «Nike» - 1 од, штани чорного кольору 1од., шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном.

Питання щодо зберігання вилученого майна вирішити відповідно до положень ст. 100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1