Провадження № 1-кс/127/6862/24
ВІННИЦЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

Іменем України

22 травня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,

особи, яка подала скаргу, адвоката ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вінниці скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Головного управління Національної поліції у Вінницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_4 від 07 травня 2024 року,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до Вінницького міського суду Вінницької області з даною скаргою, посилаючись на те, що 07 травня 2024 року на адресу ГУНП у Вінницькій області була скерована заява ОСОБА_4 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 358, ст. 384 КК України. Заява мотивована тим, що відповідно до свідоцтва, виданого 28.12.2017 приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу ОСОБА_5 , ОСОБА_4 отримала у власність нерухоме майно, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яке раніше належало ОСОБА_6 , однак було реалізовано їй як предмет іпотеки відповідно до протоколу проведення електронних торгів №303875 від 15.12.2017. 29 грудня 2017 року ОСОБА_4 здійснила державну реєстрацію права власності на вказане вище майно. За усною домовленістю ОСОБА_6 мав залишити та забрати речі з вказаного вище нерухомого майна, однак приміщення не звільнив. З метою захисту своїх прав ОСОБА_4 ініціювала дві судові справи. В судові справи ОСОБА_6 були надані документи: договір оренди нежитлового приміщення, акт приймання-передачі приміщень, договір оренди земельної ділянки та акт до нього, які виготовлені, підписані та засвідчені відтисками печатки не в ті дати, які вказані в цих документах, а значно пізніше, вже після направлення ОСОБА_4 вимоги ОСОБА_6 та ініціювання судових справ, і створені такі документи були саме з метою унеможливлення повернення нерухомого майна в її володіння як законного власника. Отже, в діях осіб, які виготовили, підписали та подали до Вінницького районного суду Вінницької області вищезазначені документи можуть міститися ознаки складів злочинів, передбачених ч. 3 ст. 358 та ст. 384 КК України. Однак, в порушення вимог ст. 214 КПК України, органом досудового розслідування відомості про кримінальні правопорушення за заявою ОСОБА_4 від 07 травня 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені не були, досудове розслідування не розпочато, тому адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся з даною скаргою до суду. Враховуючи вищевикладене, адвокат ОСОБА_3 просив зобов`язати уповноважену особу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальні правопорушення, викладені у заяві ОСОБА_4 від 07 травня 2024 року.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 , пославшись на вищезазначені обставини, скаргу підтримав та просив вимоги скарги задовольнити.

Представник ГУНП у Вінницькій області в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлявся належним чином. Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України його відсутність не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши пояснення адвоката ОСОБА_3 , дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя вважає, що скаргу слід задовольнити з наступних підстав.

Забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора є однією із загальних засад кримінального провадження. Відповідно до ст. 24 КПК України це право гарантується кожному.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора як бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, однак вказана заява чи повідомлення повинні містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в інформаційному листі від 09.11.2012 роз`яснив, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення і саме в цьому контексті слід оцінювати доводи заявників в разі оскарження бездіяльності прокурора, слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Як зазначено в узагальненні про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування від 12.01.2017 № 9-49/0/4-17, на відміну від процесуального порядку реагування на заяви та повідомлення про злочин, який було встановлено в КПК 1960 року, згаданий обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Наведене підтверджується імперативними положеннями ч. 4 ст. 214 КПК, згідно з якою відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

В судовому засіданні встановлено, що 07 травня 2024 року ОСОБА_4 звернулася до ГУНП у Вінницькій області із заявою про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 358, ст. 384 КК України, яка була прийнята ВДЗ ГУНП у Вінницькій області 07.05.2024.

За змістом ч. 1 ст. 214 КПК України прокурор, слідчий, дізнавач у строк, що не перевищує 24 годин після подання заяви про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

За змістом ч. 1 ст. 25 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в листі від 12.01.2017 №9-49/0/4-17 зазначив, що якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України.

Слідчий суддя вважає, що факти, викладені в заяві ОСОБА_4 від 07.05.2024 про кримінальні правопорушення, підлягають обов`язковій перевірці та винесенню відповідного процесуального рішення.

Дана обставина зобов`язувала посадову особу ГУНП у Вінницькій області внести передбачені законом відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування.

Зі змісту ст. 307 КПК України вбачається, що за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування слідчий суддя може винести ухвалу про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову в задоволенні скарги.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 7, 9, 11, 25, 26, 214, 303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 задовольнити.

Зобов`язати уповноважену особу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області у відповідності до ст. 214 КПК України внести відомості, викладені узаяві ОСОБА_4 від 07 травня 2024 року про кримінальне правопорушення, до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Вінницького міського суду

Вінницької області ОСОБА_7