Справа № 127/7910/24
Провадження № 1-кс/127/3516/24
У Х В А Л А

Іменем України

12 березня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницького області в складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в залі суду клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_4 , про арешт майна.

Клопотання мотивоване тим, що слідчим відділом СУ ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000033 від 20.01.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 204 КК України, в ході здійснення якого виникла необхідність в накладенні арешту на майно вилучене 08.03.2024 в ході проведення огляду автомобіля марки «Renault» моделі «Trafic», д.н.з. НОМЕР_1 , номер рами НОМЕР_2 .

Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, однак попередньо суду надано матеріали кримінального провадження та копії документів на обґрунтування клопотання.

Власник майна в судове засідання не з`явився.

Відповідно до частини першої статті 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З огляду на зазначене, суд вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність учасників процесу, відповідно до вимог частини першої статті 172 КПК України.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи те, що учасники процесуальної дії в судове засідання не з`явились, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.

Дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим, а відтак підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з абзацом 2 частини першої статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною першою статті 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

З матеріалів справи вбачається, що слідчим відділом СУ ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000033 від 20.01.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 204 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що група осіб здійснює незаконне зберігання з метою збуту підакцизного товару, а саме тютюнових виробів та алкогольних напоїв.

Під час проведення слідчих дій та оперативно-розшукових заходів було встановлено, що постачання підакцизного товару, а саме тютюнових виробів та алкогольних напоїв здійснюється групою осіб, яка організувала їх виготовлення та подальший збут.

Так, встановлено, що громадянин ОСОБА_5 , являючись керівником та організатором злочинної групи, діючи за заздалегідь розробленим планом залучив до злочинної діяльності осіб, а саме ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_9 та інших невідомих осіб.

Вказані особи діючи за попередньо розробленого плану, маючи на меті незаконне збагачення шляхом виготовлення, зберігання та реалізації контрафактної підакцизної продукції (алкогольні та тютюнові вироби з ознаками підробки або без марок акцизного збору), виконуючи свою роль та функцію у злочинній групі вчиняють дане правопорушення.

В подальшому, було проведено санкціоновані обшуки, в тому числі автомобіля марки «Renault» моделі «Trafic», д.н.з. НОМЕР_1 в якому виявлено та вилучено:

- цигарки марки «Band B Blue» в кількості 10 пачок;

- цигарки марки «Marlboro Gold» в кількості 20 пачок;

- цигарки марки «Regina blue» в кількості 10 пачок;

- цигарки марки «Regina red» в кількості 10 пачок;

- цигарки марки «Compliment Red» в кількості 50 пачок;

- цигарки марки «Compliment Blue» в кількості 50 пачок;

- цигарки марки «Прима червона» без фільтра в кількості 60 пачок;

- 14 тетрапаків, із прозорою рідиною з різким запахом, упаковані в картонні коробки із надписом «Сік яблучний»;

- мобільний телефон марки «Fly», ІМЕІ: НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , в якому встановлена сім карта із номером НОМЕР_5 .

На виявлені під час санкціонованого обшуку даного автомобіля речі, на останні було накладено арешт.

Враховуючи те, що автомобіль марки «Renault» моделі «Trafic», д.н.з. НОМЕР_1 використовувався для вчинення правопорушення, а тому було отримано ухвалу слідчого судді Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області про арешт вказаного автомобіля.

08.03.2024 під час вилучення автомобіля марки «Renault» моделі «Trafic», д.н.з. НОМЕР_1 , номер рами НОМЕР_2 було проведено його огляд, під час якого виявлено та вилучено 12 (дванадцять) картонних коробок без маркування із тетрапаками в середині, в яких міститься невідома рідина, які було поміщено в 12 спеціальних пакетів Національна поліція України Слідче Управління.

Наведені обставини підтверджуються витягом з ЄРДР №0000033 від 20.01.2023, Ухвалою Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області у справі №149/516/24 від 16.02.2024, актом тимчасового затримання (доставлення) транспортного засобу для зберігання на спеціальному майданчику від 08.03.2024.

Постановою слідчого від 08.03.2024 вилучене майно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Згідно з пунктом першим частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Наведене свідчить про те, що вищевказане майно, яке було вилучене під час огляду місця події є тимчасовим вилученим майном та відповідно до статті 98 КПК України має значення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки містить відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на дане майно слід накласти арешт.

Таким чином, з метою з`ясування дійсних обставин події кримінального правопорушення, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження майна на час досудового розслідування та забезпечення його схоронності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про накладення арешту на вищевказане майно, підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучено 08.03.2024 в ході проведення огляду автомобіля марки «Renault» моделі «Trafic», д.н.з. НОМЕР_1 , номер рами НОМЕР_2 , який був розташований поряд із АДРЕСА_1 , а саме на 12 (дванадцять) картонних коробок без маркування із тетрапаками в середині, в яких міститься невідома рідина, які поміщено в 12 спеціальних пакетів Національна поліція України Слідче Управління.

Виконання та контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 .

Зобов`язати слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя