У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2024 року м.Старокостянтинів.

Слідчий суддя Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Старокостянтинові скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР після отримання заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

08 серпня 2023 року ОСОБА_4 звернувсь до слідчого судді Хмельницького міськрайсуду Хмельницької області з скаргою на бездіяльність уповноважених осіб ТУ ДБР, розташованого у м.Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР після отримання заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення.

Скаргу обґрунтовано тим, що в липні 2023 року він отримав лист слідчого від 14.07.2023р. про відмову у внесенні його заяви до ЄРДР, з чим він погодитись не може, тому на підставі ст.303, 306, 307 КПК наполягає зобов`язати слідчого внести його заяву повідомлення про злочин до ЄРДР.

Ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Хмельницького апеляційного суду від 04 грудня 2023р. скаргу ОСОБА_4 направлено для розгляду до Старокостянтинівського райсуду Хмельницької області.

Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 08 грудня 2023р. скаргу ОСОБА_4 передано для розгляду слідчому судді ОСОБА_1 .

В судове засідання, що проводилось у режимі відеоконференції між Старокостянтинівським райсудом Хмельницької області та Державною установою «Вінницька установа виконання покарань (№1)» оскільки скаржник ОСОБА_4 відбуває у вказаній установі покарання, скаржник ОСОБА_4 не з`явився.

Уповноважена особа ТУ ДБР, розташованого у м.Хмельницькому в судове засідання не з`явилась, причини неявки суду не повідомила і від неї не надходило заяви про відкладення розгляду скарги, хоча про час та місце розгляду скарги була повідомлена належним чином.

Разом з тим, ч.3 ст.306 КПК України передбачено, що відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Отже, як вбачається із положень вищевказаної норми, слідчий суддя не вправі проводити розгляд скарги за відсутності скаржника.

Також, у ч.2 ст.306 КПК України визначено строк розгляду скарги тривалістю у 72 години.

Скаржник ОСОБА_4 у судові засідання, призначені на 08.02.2024р., 19.03.2024р., 08.05.2024р., 21.05.2024р. та 24.06.2024р., що проводились у режимі відеоконференції між Старокостянтинівським райсудом Хмельницької області та Державною установою «Вінницька установа виконання покарань (№1)» оскільки скаржник ОСОБА_4 відбуває у вказаній установі, не з`явився, в зв`язку з чим розгляд скарги відкладався.

Про вказані судові засідання ОСОБА_4 був повідомлений належним чином, а саме, шляхом направлення судових повісток до Державної установи «Вінницька установа виконання покарань (№1)» оскільки скаржник ОСОБА_4 відбуває у вказаній установі.

Отже, поведінка скаржника з однієї сторони свідчить про втрату ним інтересу до предмета оскарження, а з іншої унеможливлює проведення слідчим суддею судового засідання по даній скарзі без присутності скаржника.

Чинним кримінальним процесуальним законом не передбачено яким саме чином повинен діяти слідчий суддя та яке саме процесуальне рішення він повинен приймати у випадку неявки без поважних причин обов`язкового учасника судового провадження, яким, в розумінні ч.3 ст.306 КПК України, є скаржник чи його представник.

Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону», про що наголошував ЄСПЛ у своєму рішенні від 14 жовтня 2010 року по справі «Щокін проти України». Зокрема, у разі, коли національне законодавство припустило неоднозначне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для таких осіб підхід.

Тобто, вирішення колізій, прогалин у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи (скаржника).

З урахуванням наведеного, беручи до уваги те, що скаржник ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, а його представник адвокат ОСОБА_3 вважає за необхідне проводити розгляд скарги лише за участю скаржника, при цьому його участь в силу вимог закону в даній категорії справ є обов`язковою, тому у ситуації яка склалася, слід застосувати аналогію закону найбільш сприятливу для скаржника, а саме залишити подану скаргу без розгляду, що не позбавляє скаржника можливості повторного звернення до слідчого судді, в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись ст.ст.303 - 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР після отримання заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1