Справа № 171/148/24
Провадження № 1-кп/211/325/24
У Х В А Л А
іменем України
08 квітня 2024 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю: прокурора ОСОБА_3 , потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , обвинуваченого ОСОБА_7 ,
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про продовження строку застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, посилаючись на те, що до спливу продовженого строку застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, дане кримінальне провадження не може бути завершене, а обвинувачений ОСОБА_7 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 8 до 15 років з конфіскацією майна, залишаючись на волі може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення за яким обвинувачується. За наявності ризиків, передбачених п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, враховуючи особу обвинуваченого, прокурор просила продовжити строк запобіжного заходу в виді тримання під вартою строком на 60 діб.
В судовому засідання прокурор клопотання про продовження строку застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою підтримала.
Потерпілі не заперечували щодо клопотання прокурора про продовження застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Захисник та обвинувачений заперечували проти клопотання прокурора, просили обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Вислухавши думку учасників процесу, суд приходить до наступних висновків.
Згідно з положеннями ч.ч.1,2 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід, щодо обвинуваченого. При цьому вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Відповідно до положень ч.3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Статтею ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою, відповідно до ч.1 ст.197 КПК України не може перевищувати шістдесяти днів.
Відповідно до частин 1, 2 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
При вирішенні питання доцільності продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , суд виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ч.1 ст.177 КПК України.
Враховуючи вище викладене, характер правопорушення та наслідки, стадію судового розгляду, суд вважає, що ризики, заявлені прокурором наразі є доведеними, підтверджується зокрема тим, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за скоєння якого передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років з конфіскацією майна, раніше неодноразово судимий, може незаконно впливати на потерпілих, залишаючись на свободі може продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення, усвідомлюючи неминучість покарання у виді позбавлення волі може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Тому обвинуваченому ОСОБА_7 слід продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів.
Враховуючи вимоги ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим кодексом.
Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до ч.7 ст.182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Керуючись ст.ст. 31, 177, 178, 197, 369-372 КПК України, суд -
Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу тримання під вартою - задовольнити.
Продовжити строк застосування до обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, а саме до 06 червня 2024 року включно.
Визначити заставу в розмірі 100 (сто) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 302800 (триста дві тисячі вісімсот) гривень, у разі сплати якої вважати обраним ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід - заставу.
В разі внесення застави покласти на ОСОБА_7 наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1