Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/2073/21

Номер провадження: 1-кп/511/29/24

13.05.2024 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

представника потерпілої - адвоката ОСОБА_6

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна клопотання прокурора Роздільнянського окружної прокуратури ОСОБА_5 про продовження обвинуваченому ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту по кримінальному провадженню № 0000124, внесеному до ЄРДР 26.03.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 15 п. 1 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Роздільнянського районного суду Одеської області перебуває вищевказане кримінальне провадження. В підготовчому судовому засіданні обвинуваченому ОСОБА_8 було обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, який неодноразово продовжувався. Ухвалою суду від 11.07.2022 року за клопотанням захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_9 обвинуваченому ОСОБА_8 змінено запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час, який неодноразово продовжувався. Строк дії запобіжного заходу спливає 19 травня 2024 року.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічній час строком на 2 місяці, оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були встановлені судом при обранні запобіжного заходу та на даний час не відпали.

Представник потерпілої ОСОБА_10 адвокат ОСОБА_6 підтримала клопотання прокурора.

Заслухавши думку прокурора, обвинуваченого та його захисника, представника потерпілої, колегія суддів прийшла до висновку, що клопотання прокурора слід задовольнити.

Судом встановлено, що ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні особливо тяжких кримінальних злочинів, за які за законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років або довічного позбавлення волі, а тому маються достатні підстави вважати, що останній з метою уникнення кримінальної відповідальності може здійснити спроби переховуватися від суду. Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку особливо сильно підвищують ризик переховування від суду. Варто зазначити, що у рішенні ЄСПЛ по справі «Бессієв проти Молдови» суд вказав, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність же покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Поряд з цим, не може залишатися поза увагою суду можливість нелегального перетину кордону обвинуваченим, який проживає у прикордонній зоні, яка граничить з непризнаною ПМР з огляду на умови, які існують в Україні, викликані безпрецедентною військовою агресією РФ проти України, що збільшують можливості обвинуваченого для ухилення від суду. Наведені вище обставини дають підстави стверджувати про наявність достатніх ризиків для втечі з метою ухилення від кримінальної відповідальності та переховування від суду обвинуваченого ОСОБА_8 .

Станом на сьогодні, зважаючи на значний обсяг доказової бази, триває допит свідків обвинувачення та захисту, а також не допитані потерпілі по кримінальному провадженню, а тому можливий вплив на вказаних осіб.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків та потерпілих суд враховує визначену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч.ч. 1, 2 ст.223, ст.224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК). У свою чергу, частиною 11 ст. 615 КПК України визначено, що показання, отримані під час допиту свідка, потерпілого, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо хід і результати такого допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації. Показання, отримані під час допиту підозрюваного, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо у такому допиті брав участь захисник, а хід і результати проведення допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації.

За таких обставин, ризик впливу на свідків та потерпілих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, потерпілих та дослідження їх судом.

Потерпілий ОСОБА_11 перебуває на військовій службі, виконує завдання в зоні бойових дій, тому допит його до теперішнього часу не здійснений. У зв`язку з вибуттям із участі у кримінальному провадженні захисника ОСОБА_9 тривалий час відбувалась заміна захисника обвинуваченого ОСОБА_8 , який на призначені йому захисника за рахунок держави категорично не погоджувався. Також, в судовому засіданні відбулась заміна прокурора, який підтримував державне обвинувачення.

Відповідно до КПК України метою запобіжного заходу є необхідність попередити виникнення ризиків, а не застосувати запобіжний захід за наслідками можливого вчинення підозрюваним відповідних дій. З огляду на викладене, той чи інший ризик слід вважати наявним за умови встановлення обґрунтованої ймовірної можливості здійснення обвинуваченим таких спроб. Водночас, КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

При цьому належна процесуальна поведінка обвинуваченого неможе свідчити про відсутність встановлених колегію суддів ризиків.

За таких обставин, зазначені в клопотанні прокурора, передбачені п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, які були встановлені під час обрання міри запобіжного заходу колегія суддів вважає обґрунтованими.

Беручи до уваги, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, на теперішній час вважається, що існують ризики того, що ОСОБА_8 може переховуватися від суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому ж кримінальному провадженні, з урахуванням таких обставин, як: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_8 , у разі визнання його винним у вчиненні кримінальних правопорушень, відсутність постійного місця роботи.

Суд при продовженні запобіжного заходу також враховує обставини, вказані у ст. 178 КПК України, а саме: обвинувачений ОСОБА_8 раніше не судимий, за місцем проживання характеризується позитивно, проживає разом з матір`ю, яка не працевлаштована та має поганий стан здоров`я.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку про те, що ризики не відпали та не зменшились, а тому належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_8 можливо забезпечити шляхом продовження дії застосованого до нього запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний час доби з покладеними обов`язками ще на два місяці.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст.ст. 177, 178, 183, 194,331 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Роздільнянського окружної прокуратури ОСОБА_5 задовольнити.

Продовжити на два місяці строк домашнього арешту стосовно обвинуваченого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 22.00 год. до 05.00 год. ранку (за винятком часу, необхідного для слідування та перебування в укритті поза межами житла під час оголошення повітряної тривоги)

Продовжити на два місяці строк дії покладених на ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обов`язків:

1.повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

2.утриматись від спілкування зі свідками та потерпілими по вказаному кримінальному провадженню;

3.не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду;

4. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Встановити строк дії ухвали суду до 11 липня 2024 року включно.

Роз`яснити ОСОБА_8 , що в разі невиконання вказаних обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Копію ухвали суду про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , направити для виконання Роздільнянському районному відділу поліції ГУНП в Одеській області, що розташований за адресою: Одеська область, м. Роздільна, вул. Ярослава Мудрого, 5.

Копію ухвали суду вручити обвинуваченому ОСОБА_8 після її проголошення.

Ухвала суду окремому апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя - доповідач: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3