233 № 233/512/24
У Х В А Л А

про продовження строку тримання під вартою

22 березня 2024 року м. Костянтинівка

Слідчий суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП № 2 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000033 від 24 січня 2024 року про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Танське, Уманського району, Черкаської області, українця, громадянина України, з повною середньою освітою, військовослужбовця військової служби за призивом під час мобілізації, на особливий період, стрільця 2 піхотного відділення 3 піхотного взводу 2 піхотної роти військової частини НОМЕР_1 , солдата, одруженого, який має має на утриманні двох неповнолітніх дітей: ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 ; ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України

ВСТАНОВИВ:

21 березня 2024 року до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області надійшло клопотання слідчого СВ ВП № 2 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_4 погоджене прокурором Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

У клопотанні слідчий зазначає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, може переховується від органу досудового розслідування та суду, впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчините інше кримінальне правопорушення.

Ухвалою слідчого судді Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 26 січня 2024 року стосовно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти на строк 60 діб до 25 березня 2024 року включно.

25 березня 2024 року по вищевказаному кримінальному провадженню спливають строки тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 .

Водночас, органом досудового розслідування проводяться слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання доказів, у зв`язку з чим для повного та неупередженого розслідування у кримінальному провадженні необхідно виконати наступне: отримати та долучити до матеріалів кримінального провадження висновок судово-медичної експертизи, висновок амбулаторної судово-психіатричної експертизи, виконати з підозрюваним та його захисником, а також з потерпілим у кримінальному провадженні вимоги ст. 290 КПК України, тобто вчинити процесуальні дії для підготовки та направлення матеріалів кримінального провадження з обвинувальним актом до суду, підготувати обвинувальний акт у вказаному кримінальному провадженні, реєстр матеріалів досудового розслідування; провести інші слідчі та процесуальні дії, в яких виникне необхідність під час досудового слідства.

Провести вказані слідчі та процесуальні дії до 2 березня 2024 року не виявляється за можливе з огляду на те, що у кримінальному провадженні призначено проведення експертиз, що є довготривалими через завантаженість експертів.

21 березня 2024 року постановою керівника Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, тобто до 25 квітня 2024 року включно.

Провести вказані слідчі дії у передбачений законом строк не надалося можливим у зв`язку із тривалістю проведення експертиз, без результатів і висновків яких неможливе завершити досудове розслідування. У зв`язку з чим слідчий просить продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 до 3-х місяців, оскільки ризики, передбачені п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України не зникли.

Мотивуючи клопотання, слідчий посилається на існування ризиків, передбачених п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 спробує:

- переховуватися від органу досудового розслідування та суду, що підтверджується, тим що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину за яке, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, у зв`язку із чим розуміючи тяжкість понесення покарання у разі визнання підозрюваного винним у вчиненні інкримінованого злочину, останній може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення понесення покарання. При цьому, можливі посилання сторони захисту на відсутність на даний час спроб втечі підозрюваного будуть безпідставними, оскільки його належна процесуальна поведінка наразі обумовлена не його правосвідомістю, а відсутністю запобіжного заходу, що жодним чином не свідчить про неможливість переховування підозрюваного у разі не обрання йому запобіжного заходу;

- незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні. Це підтверджується тим, що підозрюваний може вплинути на свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , оскільки злочин вчинено із застосуванням фізичного насилля, що фактично становить умови для здійснення впливу на безпосередніх свідків та потерпілого, у тому числі шляхом залякування та здійснення стосовно останніх насильницьких дій та можливістю погрозою застосування насильства;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що підтверджується тим, що підозрюваний розуміючи ступінь тяжкості вчиненого злочину, наслідки та ризик втечі для нього, при цьому як військовослужбовець маючи певну підтримку серед інших військовослужбовців може будь-яким чином здійснювати вплив на свідків. Імовірність впливу на свідків за допомогою насилля складатиме суть ризику вчинити інше кримінальне правопорушення або перешкоджання кримінальному провадженню будь-яким чином. Крім цього, підозрюваний перебуваючи на волі, з метою ухилитись від кримінальної відповідальності за вчинений злочин, в якому підозрюється, як військовослужбовець може умисно вчинити інший злочин;

- вчиняти інші кримінальні правопорушення підтверджується тим, що підозрюваний, розуміючи ступінь тяжкості вчиненого злочину, наслідки та ризик втечі для нього може самовільно залишити місце несення служби, що само по собі утворює склад іншого злочину за ч. 4 ст. 408 КК України. Крім того, бажання підозрюваного уникнути відповідальності та тяжкість покарання, що йому загрожує, безумовно свідчать про можливість втечі підозрюваного.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти цим ризикам.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні клопотання підтримали та просили його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 та захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні з клопотанням прокурора погодилися.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши долучені до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст.115 КК України 24 січня 2024 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000033.

25 січня 2024 року підозрюваному ОСОБА_5 , у присутності захисника ОСОБА_11 , повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України та вручено копію повідомлення про підозру і пам`ятку з процесуальними правами та обов`язками підозрюваного.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що солдат ОСОБА_5 підозрюється у тому, що він, будучи військовослужбовцем військової служби за призовом під час мобілізації на особливий період та проходячи її на посаді стрільця 2 піхотного відділення 3 піхотного взводу 2 піхотної роти військової частини НОМЕР_1 , в порушення ст. 3, 28, 29, 68 Конституції України, ст. 9, 11, 13, 14, 16, 20, 21, 22, 22-1, 30, 127, 128 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, ст. 1, 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, 23 січня 2024 року приблизно о 19 год. 30 хв. перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , де в зальній кімнаті між ним та військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 солдатом ОСОБА_12 виник словесний конфлікт під час якого у солдата ОСОБА_5 виник злочинний умисел направлений на умисне протиправне заподіяння смерті солдату ОСОБА_12 .

Реалізуючи свій кримінальний протиправний умисел спрямований на заподіяння смерті солдату ОСОБА_12 , солдат ОСОБА_5 , взяв ввірену йому для службового користування автоматичну зброю автомат (АК-74) серійний номер НОМЕР_2 , з приєднаним магазином з бойовими припасами, перевів перемикач вогню в положення одиночної стрільби, відвів затворну раму в крайнє положення і відпустив, чим дослав патрон у патронник і привів автомат у бойову готовність та здійснив з відстані близько трьох метрів, в бік солдата ОСОБА_12 один постріл, внаслідок якого, куля влучила в область грудної клітини праворуч останнього, спричинивши солдату ОСОБА_12 тілесні ушкодження у вигляді вогнепального поранення грудної клітини з ушкодженням аорти лівої легені, від якого останній помер на місці події, а саме у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

21 березня 2024 року постановою керівника Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, тобто до 25 квітня 2024 року.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати дванадцяти місяців у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст.197 КПК України строї дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Обґрунтованість підозри передбачає наявність фактів чи свідчень, здатних переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення. Слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

В судовому засіданні встановлено, що наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, достатньою мірою підтверджується копіями доказів, що містяться у матеріалах справи:

- протоколом огляду місця події від 24 січня 2024 року, проведеним на території подвір`я загальноосвітньої школи № 13, розташованої за адресою: АДРЕСА_4 , під час якого було оглянуто труп солдата ОСОБА_12 із ознаками насильницької смерті, вилучені сліди злочину;

- протоколами огляду місця події від 24 січня 2024 року, проведеними за адресою: АДРЕСА_3 , під час яких зафіксовано обстановку вчиненого кримінального правопорушення, вилучені сліди злочину;

- протоколом огляду трупу від 24 січня 2024 року, проведеним за адресою: АДРЕСА_5 , під час якого було оглянуто труп ОСОБА_12 та описані виявлені тілесні ушкодження;

- лікарським свідоцтвом про смерть № 29 від 24.01.2024 відповідно до якого причиною смерті солдата ОСОБА_12 стало вогнепальне поранення грудної клітини;

- показаннями свідка ОСОБА_9 та слідчим експериментом за його участю, під час даних слідчих дій ОСОБА_9 розповів про відомі йому обставини скоєного ОСОБА_5 злочину;

- показаннями свідка ОСОБА_10 та слідчим експериментом за його участю, під час даних слідчих дій ОСОБА_10 розповів про відомі йому обставини скоєного ОСОБА_5 злочину;

- протоколом обшуку затриманого ОСОБА_5 від 25.01.2024 року, під час якого у останнього було вилучено знаряддя злочину.

Наведеного вище достатньо для висновку, що підозра на даній стадії кримінального провадження відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Ризик - це невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч.1 ст.177 КПК України.

Зазначений стандарт доказування (переконання) слідчий суддя використовує для перевірки наявності ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, у цьому кримінальному провадженні щодо підозрюваного ОСОБА_5 .

В судовому засіданні слідчим та прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме переховування від органів досудового розслідування та суду, з огляду на суворість покарання, яке може понести ОСОБА_5 , в разі доведення його вини, за особливо тяжке кримінальне правопорушення у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років та яке може бути визнане ним більш небезпечним ніж втеча.

Оцінюючи можливість впливу на свідків, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України). За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

Окрім іншого доведений і ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином що підтверджується тим, що підозрюваний розуміючи ступінь тяжкості вчиненого злочину, наслідки та ризик втечі для нього, при цьому як військовослужбовець маючи певну підтримку серед інших військовослужбовців може будь-яким чином здійснювати вплив на свідків та потерпілого. Імовірність впливу на свідків та потерпілого за допомогою насилля складатиме суть ризику вчинити інше кримінальне правопорушення або перешкоджання кримінальному провадженню будь-яким чином.

Разом з цим доведений і ризик вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки підозрюваний, розуміючи ступінь тяжкості вчиненого злочину, наслідки та ризик втечі для нього може самовільно залишити місце несення служби, що само по собі утворює склад іншого злочину за ч. 4 ст. 408 КК України.

Європейський суд з прав людини у рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року, вказав на те, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

З огляду на вищенаведене, слідчий суддя вважає неможливим застосування щодо ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, для запобігання ризиків, зазначених в клопотанні та встановлених в судовому засіданні та забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Оскільки обвинувачений є військовослужбовцем, з урахуванням положень ст. 4 Закону України «Про попереднє ув`язнення», Закону України «Про Військову службу правопорядку у Збройних Силах України», Порядку тримання засуджених, узятих під варту, заарештованих та затриманих військовослужбовців, тримання під вартою в ізоляторі тимчасового тримання повинно відбуватись на гауптвахті Військової служби правопорядку у Збройних Силах України.

Слідчий суддя вважає, що запобіжний захід у виді тримання під вартою в умовах гауптвахти відповідає особі підозрюваного ОСОБА_5 , характеру та тяжкості кримінального правопорушення, що йому інкримінується, не дає можливості перешкоджати інтересам правосуддя, ухиленню від суду, а також відповідає практиці Європейського суду з прав людини, відповідно до якої, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, забезпечення яких вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти, з урахуванням наявності ризиків переховування від суду, незаконного впливу на свідків та перешкоджання кримінальному провадженню іншим шляхом, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного ОСОБА_5 , судом на теперішній час не встановлено. Більш м`який запобіжний захід на переконання суду, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і запобігти наявним у кримінальному провадженні ризикам.

При цьому в достатній мірі оцінено в сукупності також такі обставини: обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його вини за злочин, у вчиненні якого він підозрюється; особу підозрюваного неповнолітніх дітей на утриманні не має, раніше не судимий, за місцем проходження військової служби характеризується посередньо. Наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України; слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання слідчого і продовжити стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти строком на 60 днів в межах строку досудового розслідування.

З урахуванням положень ч. 4 ст. 183 КПК України, зокрема повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні злочину, який вчинено з застосуванням насильства відсутні підстави для визначення розміру застави у кримінальному провадженні.

Разом з тим слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до положень ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

На підставі викладеного і керуючись ст. 176-178, 183, 193-199, 376, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити клопотання слідчого про продовження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000033 від 24 січня 2024 року дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на умовах гауптвахти в межах строку досудового розслідування до 25 квітня 2024 року включно.

ОСОБА_5 тримати під вартою в умовах гауптвахти.

Вручити копію цієї ухвали підозрюваному ОСОБА_5 та начальнику гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_4 негайно після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.

На ухвалу слідчого судді учасниками процесу може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1