Справа № 645/2458/24
Провадження № 1-кс/645/712/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 травня 2024 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання прокурора про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000637 від 01.05.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

в с т а н о в и в:

До суду надійшло клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000637 від 01.05.2024 року.

Клопотання обґрунтовано тим, що невстановлена особа 11.04.2024 близько 23:00 год. знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом вільного доступу, здійснила крадіжку мобільного телефону «Samsung Galaxy Grand Prime», що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , чим спричинено матеріальну шкоду останній (ІТС ІПНП №5624 від 01.05.2024). За даним фактом СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000637 від 01.05.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Допитана в якості потерпілої ОСОБА_4 надала показання про те, що 11.05.2024 року приблизно об 11,00 год. вона дала свій мобільний телефон «Samsung Galaxy Grand Prime» (IMEI НОМЕР_1 ) в корпусі білого кольору своєму сину ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає разом з потерпілою за адресою: АДРЕСА_2 . Останній покористувавшись телефоном залишив його в своїй кімнаті на зарядці та, того ж дня, приблизно о 13.00 год. пішов на вулицю де зустрів свого знайомого - ОСОБА_6 . Поспілкувавшись вони вирішили піти до ОСОБА_5 11.04.2024 року о 17.00 год. ОСОБА_5 разом із ОСОБА_7 прийшли до квартири ОСОБА_8 та перебували у кімнаті ОСОБА_5 , де розпивали спиртні напої, до пізнього вечора. Періодично до них заходила потерпіла поспілкуватись. Так, пробувши в кімнаті до 23.00 год. вони вирішили що треба розходитись і ОСОБА_9 залишив їх квартиру. Після того, як останній пішов, потерпіла звернулась до сина та запитала чи все гаразд з її телефоном, на що останній відповів, що через відсутність світла в квартирі не бачить його, дуже хоче спати і попросив потерпілу зателефонувати на телефон, який ОСОБА_5 у неї брав, але телефон був поза зоною досяжності. ОСОБА_5 під час допиту зазначив, що не звертав уваги чи є на місці мобільний телефон, який йому дала на користування мати. Наступного ранку, 12.04.2024 року, ОСОБА_5 прокинувшись почав шукати мобільний телефон, але в кімнаті, на місці де телефон був залишений на зарядку, ОСОБА_5 не знайшов. Також, ОСОБА_5 зазначив що 12.04.2024 року о першій половині дня бачив ОСОБА_10 і останній на запитання де телефон та чи знає він про його місцезнаходження, відповів, що він його не брав та йому нічого не відомо. У подальшому, на виконання доручення в порядку ст. 40 КПК України від 02.05.2024 року, було встановлено: свідка ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який повідомив, що 12.04.2024 року він зустрів ОСОБА_12 та останній подарив йому мобільний телефон «Самсунг» білого кольору. На запитання ОСОБА_11 чий це телефон, ОСОБА_9 відповів що його; встановлено свідка ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який зазначив, що 15.04.2024 до нього прийшов його знайомий ОСОБА_11 , який надав мобільний телефон «Самсунг» в корпусі білого кольору, так як був винен грошові кошти. Після чого 17.04.2024 року ОСОБА_13 вирішив продати вищезазначений мобільний телефон ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , на що останній погодився і придбав у ОСОБА_13 мобільний телефон «Самсунг» білого кольору за 400,00 грн. Під час допиту ОСОБА_14 зазначив, що 17.04.2024 року придбав мобільний телефон «Самсунг» білого кольору у ОСОБА_13 за 400,00 грн та 07.05.2024 року ОСОБА_14 видав працівникам поліції мобільний телефон «Samsung Galaxy Grand Prime» (IMEI НОМЕР_1 ) в корпусі білого кольору.

Метою накладення арешту у даному випадку є забезпечення збереження речового доказу. Оскільки у разі не запобігання ризикам відчуження та розпорядження вищевказаним майном можуть бути втрачені докази вчинення кримінального правопорушення.

Власниця майна ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилась, через канцелярію суду подала заяву, у якій просила розгляд клопотання про арешт майна проводити без її участі та не заперечувала проти його задоволення.

Прокурор ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, через канцелярію подав суду заяву про розгляд клопотання без його участі.

Підстав для визнання явки прокурора обов`язковою слідчий суддя не вбачає.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали, додані до клопотання, приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

08.05.2024 року (середа) до Фрунзенського районного суду м.Харкова надійшло клопотання прокурора про арешт майна, тимчасово вилученого 07.05.2024 року (вівторок), тобто наступного робочого дня після вилучення майна. Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна не порушені.

Судом встановлено, що в провадженні СВ ВП № 2 ХРУП № 2 в Харківській області знаходяться матеріали кримінального провадження щодо кримінального правопорушення, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.05.2024 року за № №0000637 за ознаками ч. 4 ст. 185 КК України. Короткий виклад обставин кримінального правопорушення: невстановлена особа 11.04.2024 близько 23 год. 00 хв. знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом вільного доступу, здійснила крадіжку мобільного телефону «Samsung Galaxy Grand Prime», що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , чим спричинено матеріальну шкоду останній (ІТС ІПНП №5624 від 01.05.2024).

З матеріалів клопотання вбачається, що за заявою від 07.05.2024 року ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , видав слідчому СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області мобільний телефон «Samsung Galaxy Grand Prime» (IMEI НОМЕР_1 ).

07.05.2024 року складено протокол огляду предмету, відповідно до якого об`єктом огляду був мобільний телефон: «Samsung Galaxy Grand Prime» білого кольору, без чохла, на задній кришці телефону напис «Samsung». При відкритті телефону системи паролю не виявлено, ввівшли код «*#06#» на екрані з`явилось вікно з ідентифікаційним номером, а саме: IMEI (MEID) and S/N. IMEI НОМЕР_2 . S/N 58G726E33E. Мобільний телефон з видимою тріщиною на екрані, зі зворотної сторони без видимих пошкоджень, в середині телефону будь-яких зображень та матеріалів кримінального характеру не виявлено.

Постановою слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_15 від 07.05.2024 року мобільний телефон «Samsung Galaxy Grand Prime» в корпусі білого кольору (IMEI НОМЕР_1 ) визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000637 від 01.05.2024 року.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з вимогами п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Таким чином, прокурором доведено, що вказане у клопотанні майномає значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на речовий доказ у кримінальному провадженні № 0000637 від 01.05.2024 року, а саме: мобільний телефон «Samsung Galaxy Grand Prime» (IMEI НОМЕР_1 ) в корпусі білого кольору.

Передати майно, на яке накладено арешт даною ухвалою, на відповідальне зберігання власнику майна ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса проживання: АДРЕСА_2 .

Попередити ОСОБА_4 про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.

Виконання ухвали доручити ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області та Немишлянській окружній прокуратурі м. Харкова.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1