Провадження №1-кс/389/199/24
Ухвала

іменем України

25 березня 2024 року м.Знам`янка

Слідчий суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Знам`янка Кіровоградської області скаргуОСОБА_3 на бездіяльність відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінального правопорушення,

встановив:

ОСОБА_3 08.03.2024 звернулася до слідчого судді зі скаргою,в якій просилазобов`язати уповноважену особу відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення, викладені у її заяві від 28.02.2024.

Скарга обґрунтована тим, що 28.02.2024 вона звернулася до Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області із заявою про злочин за фактом того, що 27.02.2024 начальник Олександрівського відділу Знам`янської окружної прокуратури ОСОБА_4 в порушення всіх норм законодавства України, використовуючи своє службове становище, здійснив проти неї протиправні дії, змусивши без адвоката взяти аркуш паперу невідомого для неї документу, що призвело до її моральних страждань та гіпертонічного кризу. Оскільки відповідь на її заяву від 28.02.2024 щодо внесення до ЄРДР відомостей про вчинене кримінальне правопорушення уповноважені особивідділу поліції №1 (м.Знам`янка) та Знам`янської окружної прокуратури в порушення ст.214 КПК України не надали, тому вона вимушена звернутися з даною скаргою.

В судові засідання, призначені на 13.03.2024 та 18.03.2024, скаржниця ОСОБА_3 не з`явилася, подавши клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з розглядом апеляційної скарги (13.03.2024) та через хворобу (18.03.2024).

В дане судове засідання ОСОБА_3 також не з`явилася, хоча про дату, час і місце його проведення була сповіщена належним чином шляхом надіслання судової повістки в електронній формі у вигляді sms-повідомлення на мобільний номер телефону, вказаний у її заяві від 18.03.2024 про отримання судової повістки шляхом направлення sms-повідомлення (а.с.17), що не суперечить положенням ч.1 ст.135 КПК України та відповідає Порядку надсилання судових повісток, повідомлень і викликів учасникам судового процесу в електронній формі, затвердженого наказом ДСА від 23.01.2023 №28.

З огляду на скорочені строки розгляду справ цієї категорії та враховуючи відсутність доказів поважних причин неодноразового неприбуття в судове засідання ОСОБА_3 , слідчий суддя вважає за можливе розглянути справу за відсутності скаржниці.

Представник відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, однак за вимогою суду надіслав матеріали за фактом звернення ОСОБА_3 від 28.02.2024.

Оскільки неявка особи, бездіяльність якої оскаржується, відповідно до ч.3 ст.306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги, тому слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд за його відсутності.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що скаржниця ОСОБА_3 28.02.2024 звернулася до відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області із заявою, в якій повідомила, що 27.02.2024 після судового засідання в Знам`янському міськрайонному суді, коли вона йшла по вулиці, до неї підійшов прокурор ОСОБА_4 , взявши із собою нібито як поліцейського, який на щось записував, а прокурор від неї вимагав взяти повістку, надавши витяг з ЄРДР без слідчих, які здійснюють досудове розслідування. При такому ставленні до неї, як людини похилого віку, прокурор здійснив протиправні дії стосовно неї, так як він одночасно є і процесуальним керівником та реєстратором, завідомо сплановано вивів її з рівноваги, довів до гіпертонічного кризу та змусив морально страждати, чим наніс сильну психологічну травму. А коли вона 28.02.2024 прийшла в прокуратуру, прокурор ОСОБА_4 надав їй повістку на допит до ОСОБА_5 невідомо з яких причин, без адвоката не надавши пам`ятки та не допитавши, тим самим зловживаючи своїм службовим становищем в порушення всіх норм законодавства.

Зазначена заява 28.02.2024 зареєстрована до інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області за №1959.

Відповідно до наданих слідчому судді матеріалів за фактом звернення ОСОБА_3 встановлено, що відомості, викладені у заяві ОСОБА_3 від 28.02.2024, були предметом перевірки поліцейських СПД №1 (смт Олександрівка), за результатами проведення якої не виявлено жодних підстав для внесення таких відомостей до ЄРДР. Оскільки її звернення щодо неправомірних дій прокурора ОСОБА_4 не відноситься до компетенції органів Національної поліції України, тому ОСОБА_3 рекомендовано звернутися до органів прокуратури вищої інстанції.

Статтею 303 КПК України встановлено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Так, відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно з ч.1 ст.214 КПК України слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення ст.214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Крім того, внесення відомостей до ЄРДР також врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020, згідно з п.2 глави 1 розділу ІІ «Порядок формування та ведення Реєстру» якого, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п.4 ч.5 ст.214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.4 ст.214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.04.2019 у справі №818/15/18 зауважила, що в межах процедури за правилами п.1 ч.1 ст.303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник в першу чергу має звернутися до уповноваженого державою органу із повідомленням про кримінальне правопорушення в якому повинен зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Як встановлено слідчим суддею зі змісту заяви ОСОБА_3 від 28.02.2024, поданої на ім`я начальника відділу поліції №1 (м.Знам`янка), її мотивація фактично зводиться до незгоди з діями прокурора ОСОБА_4 під час вручення ОСОБА_3 повістки про виклик на допит. При цьому, питання щодо внесення такої інформації до ЄРДР ОСОБА_3 у заяві не порушувала.

Посилання ОСОБА_3 у заяві від 28.02.2024 на неправомірну поведінку прокурора не містить будь-яких об`єктивних та реальних даних, які б свідчили про наявність ознак суспільно небезпечного, винного, кримінально-караного діяння в діях працівника прокуратури, і фактично містить перелік подій, які мали місце 27.02.2024 та 28.02.2024, та свідчать про її невдоволення (незгоду) з порядком вручення повістки про виклик.

Тому слідчий суддя вважає, що уповноважені особи відділу поліції №1 (м.Знам`янка) дотрималися вимог чинного законодавства України, перевірили заяву ОСОБА_3 та встановили факт відсутності обставин, які б свідчили про наявність кримінального правопорушення.

З огляду на викладене та враховуючи, що за своїм змістом та суттю заява ОСОБА_3 від 28.02.2024 не є повідомленням про кримінальне правопорушення, а лише свідчить про категоричну незгоду ОСОБА_3 з виконанням та/або невиконанням, чи неналежним виконанням посадових обов`язків працівника прокуратури, тому слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволенні скарги необхідно відмовити.

Керуючись ст.214, 303, 304, 306, 307, 376 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінального правопорушення за її заявою від 28.02.2024, яка зареєстрована до інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області 28.02.2024 за№1959, відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 28.03.2024.

Слідчий суддя Знам`янського міськрайонного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1