Справа № 359/3832/24
Провадження № 1-кс/359/744/2024
У Х В А Л А

Іменем України

16 квітня 2024 року слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду з технічною фіксацією клопотання слідчого слідчого відділу Бориспільського районного управління поліції головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , в кримінальному провадженні № 0000819, внесеного 13 квітня 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Свободний-18 Амурської області РФ, громадянина України, місце за реєстрації невідоме, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, не одруженого, малолітніх, неповнолітніх дітей, непрацездатних осіб на утриманні не має, не працевлаштований

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -

встановив:

16 квітня 2024 року слідчий слідчого відділу Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Бориспільської окружної прокуратури Київської області, звернувся з вказаним клопотанням та обґрунтовує його тим, що слідчим відділом Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000819, відомості про яке 13 квітня 2024 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 186 Кримінального кодексу України. Відповідно до Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року за № 64/2022 на території України із 05 години 30 хвилин 24 березня 2022 року строком на 30 діб введено воєнний стан. У подальшому строк дії воєнного стану в державі неодноразово продовжувався, востаннє - Указом Президента України № 49/2024 від 05 лютого 2024 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні, затвердженим Законом України № 3564-ІХ від 06 лютого 2024 року), строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 14 лютого 2024 року строком на 90 діб.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 13 квітня 2024 року, близько 14 год. 44 хв., ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, та рухаючись по АДРЕСА_2 , наздогнав біля багатоповерхового житлового будинку АДРЕСА_3 наглядно знайомого ОСОБА_7 . Під час спілкування між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 виникла словесна суперечка, яка переросла в бійку, під час якої ОСОБА_4 наніс кулаком руки та предметом схожим на молоток декілька ударів в область голови ОСОБА_8 , внаслідок чого останній впав на асфальт та в нього з кишені куртки випав належний йому мобільний телефон марки «Motorola» моделі «Е7». В цей час ОСОБА_4 , нахилившись над ОСОБА_8 та, продовжуючи наносити останньому удари по голові, помітив на асфальті зазначений телефон. Після чого ОСОБА_4 , діючи умисно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, забрав вказаний мобільний телефон, незважаючи на прохання потерпілого ОСОБА_8 не забирати та повернути йому даний телефон, тим самим відкрито заволодів чужим майном. У подальшому ОСОБА_4 викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив ОСОБА_8 матеріальної шкоди на суму 2000 грн. 00 коп. 14 квітня 2024 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Свободний -18 Амурської області РФ, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_4 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, а саме: у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненому в умовах воєнного стану.

Згідно вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- існує ризик, передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, який виражається в тому, що ОСОБА_4 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, за яке законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, а тому з метою уникнення покарання за вчинення вказаного кримінального правопорушення може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

- існує ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме незаконно впливати на потерпілого ОСОБА_8 , свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 у кримінальному провадженні з метою зміни ними своїх показань на користь підозрюваного.

З огляду на викладене, слідчим встановлено наявність ризиків, передбаченого ст. 177 КПК України, які дають підстави застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час, з метою забезпечення запобігання підозрюваним спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання не можливо у зв`язку з відсутністю належного самоконтролю.

До підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді особистої поруки не можливо застосувати у зв`язку з тим, що відповідно до ч. 1 ст. 180 КПК України особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя, суд вважатиме такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, проте з оточення підозрюваного вказані особи, які могли б бути поручителями відсутні та звернень до органу досудового розслідування та прокуратури не надходило.

Застосування запобіжного заходу у виді застави, передбаченого ст. 182 КПК України щодо підозрюваного ОСОБА_4 неможливе у зв`язку з тим, що останній не працює та постійного джерела доходу не має.

Застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів, не будуть дієвими, і не забезпечать виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, не зможуть запобігти встановленим ризикам.

Враховуючи викладене вище, в органу досудового розслідування є всі достатні та обґрунтовані підстави вважати, що будь-який інший запобіжний захід не пов`язаний з домашнім арештом у нічний час не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_4 , тому слідчий просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання за вказаними у ньому підставами, вказавши, що на думку органу досудового розслідування, відносно підозрюваного, з урахуванням даних про його особу, необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час, зважаючи на те, що інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Захисник ОСОБА_5 заперечував проти застосування такого заходу як домашній арешт у нічний час та просив застосувати особисте зобов`язання, посилаючись на те, що ОСОБА_4 визнає свою провину та співпрацює з слідством і не збирається переховуватися від органів досудового розслідування. Крім того, 15 квітня 2024 року в м. Бориспіль між ОСОБА_11 , яка діє в інтересах свого сина ОСОБА_4 , та ОСОБА_7 (потерпілим) укладено угоду про примирення, відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Враховуючи викладене, захисник вважає що відсутні ризики, зазначених ч. 1 ст. 177 КПК України, на запобігання яких спрямоване застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Звернув у вагу, що ОСОБА_4 раніше ніколи ні до адміністративної, ні до кримінальної відповідальності не притягався, за місцем проживання характеризується з позитивної сторони, проживає з матір`ю пенсійного віку.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав доводи свого захисника, просив застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження та дослідивши докази, приєднані до клопотання, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Встановлено, що ОСОБА_4 пред`явлено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, а саме : у відкритому викрадені чужого майна (грабіж), вчиненому в умовах воєнного стану (а.с. 94-96).

Відповідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З наданих матеріалів вбачається, що на даній стадії є достатні дані, які вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, що підтверджується наявними в матеріалах доказами:

-протоколом прийняття усної заяви про вчинення кримінального правопорушення від ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

-протоколом огляду місця події від 13 квітня 2024 року;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 від 13 квітня 2024 року;

-протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , від 13 квітня 2024 року;

-протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками потерпілому ОСОБА_8 , від 14 квітня 2024 року;

-протоколом обшуку від 13 квітня 2024 року;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , від 13 квітня 2024 року;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , від 13 квітня 2024 року;

-протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_10 від 13 квітня 2024 року;

-протоколом огляду документа від 14 квітня 2024 року, а саме CD-R диску для лазерних систем зчитування, сірого кольору, із серійним номером «І НОМЕР_1 », без зовнішніх пошкоджень, на якому міститься відеозапис із камери відеоспостереження, яка розташована на будівлі магазину «Продукти», що за адресою: АДРЕСА_2 , та який отримано 13 квітня 2024 року в порядку ст. 93 КПК України у відповідь на запит №9492/109/1200/08 від 13 квітня 2024 року.

Ці докази в сукупності свідчать про те, що підозра ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення є обґрунтованою.

При цьому, суд не бере до уваги доводи захисту щодо укладення угоди про примирення, відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної внаслідок нанесення тілесних ушкоджень від 15 квітня 2024 року, укладену між ОСОБА_7 та ОСОБА_11 , оскільки стороною захисту не надано суду доказів того, що ОСОБА_4 є недієздатним чи обмежено дієздатним. Також суду не надано доказів повноважності ОСОБА_11 вчиняти дії від імені сина ОСОБА_4 , як то доручення на вчинення будь яких процесуальних дій.

Зважаючи на вказане, слідчий суддя не погоджується із запереченнями сторони захисту в цій частині, а тому застосування заходів забезпечення кримінального провадження, про які клопоче орган досудового розслідування, слідчий суддя вважає виправданим.

Відповідно ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжних заходів є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, зокрема: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілих, свідків, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити вчинення кримінальних правопорушень, у якому підозрюється.

У частині 1 ст. 178 цього Кодексу закріплено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності цих ризиків слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання; майновий стан підозрюваного та наявність повідомлення йому про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

Відповідно вимог ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Як встановлено в ході судового розгляду, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, яке згідно ст.12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя враховує тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, а також наявність ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 з урахуванням обсягу підозри, покарання, яке загрожує у разі визнання винним, віку та стану його здоров`я, міцності соціальних зв`язків підозрюваного у місці його проживання.

Також слідчий суддя враховує конкретні обставини злочину, його суспільну небезпечність та характер вчиненого злочину, за яким підозрюється ОСОБА_4 , який спрямований проти громадської безпеки та пов`язаний із незаконним поводженням із бойовими припасами. Так, у зв`язку з військовою агресією РФ проти України Указом Президента України від 24 лютого 2022 року за № 64/2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року за № 2102-ІХ, на території України введено воєнний стан та запроваджено заходи правового режиму воєнного стану. Злочин у вчиненні якому підозрюється ОСОБА_4 , останній вчинив у період дії воєнного стану на території України щодо власності, викрадення чужого майна.

Ці обставини в сукупності свідчать про наявність ризиків, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, що під впливом тяжкості покарання, яке загрожує підозрюваному, він буде переховуватися від органу досудового розслідування або суду, не з`являтися на слідчі дії, вчиняти інші дії, які будуть перешкоджати встановленню істини у справі.

Також згідно з дослідженими судом доказами, обставинами кримінального провадження, можливо дійти висновку, про існування інших ризиків неналежної процесуальної поведінки, а саме: можливості ОСОБА_4 незаконно впливати на потерпілого та свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 у вказаному кримінальному провадженні, чим перешкоджатиме встановленню істини по справі. Вказаний ризик теж є вагомим та вірогідність його настання є досить високим.

За результатами встановлених в судовому засіданні обставин та з врахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення, слідчий суддя вважає, що слідчим доведено наявність обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України.

Водночас слідчим суддею встановлено, що у підозрюваного є місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , не працевлаштований.

Враховуючи, зазначені вище обставини, а також тяжкість кримінального правопорушення, обставини вчинення злочину, особу підозрюваного, який має постійне місце проживання, спираючись на норми ст. 178 КПК України, якими встановлено ті обставини, що враховуються при обранні запобіжного засобу, вважаю можливим для запобігання доведеним у суді ризикам, передбачених п. 1, п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, що є співрозмірним з наявними ризиками та забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Частиною 1 ст. 181 КПК України визначено домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Так, запобігання наведеним вище ризикам становить суспільні інтереси, які полягають в забезпеченні правопорядку, відновленні порушених прав і свобод особи та відправлення кримінального судочинства. Тому застосування в даному випадку відносно підозрюваного ОСОБА_12 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло у нічний час доби як заходу процесуального примусу, є виправданим, з огляду на фактичні обставини, за яких інкримінується вчинення кримінального правопорушення та на його ступінь суспільної небезпечності.

Такий запобіжний захід, на переконання слідчого судді, є достатнім та забезпечить виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків під час досудового розслідування та в суді.

Враховуючи вимоги ст. 219 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, з метою уникнення можливості вчинення дій визначених ст. 177 КПК України, в межах строку досудового розслідування.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176-198, 205, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання слідчого слідчого відділу Бориспільського районного управління поліції головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту за адресою його фактичного місця проживання : АДРЕСА_1 , в період часу з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин наступного дня, у межах строку досудового розслідування, та покласти на нього такі обов`язки :

-заборонити залишати без дозволу слідчого, прокурора чи суду місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв.;

-прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора чи суду на визначений ними день і час;

-не відлучатись за межі м. Бориспіль Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-утримуватись від спілкування із потерпілим та свідками у кримінальному провадженні.

Строк дії цієї ухвали встановити до 12 години 00 хвилин 14 червня 2024 року включно.

Ухвалу передати для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду, а для підозрюваного з моменту отримання її копії шляхом подання апеляційної скарги.

Оголошення повного тексту ухвали слідчого судді здійснено 22 квітня 2024 року о 16 год. 00 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1