Справа№279/2044/24 Провадження№1-кс/279/412/24
іменем України
28 березня 2024 року
В С Т А Н О В И В :
В клопотанні вказано, що 11.03.2024, близько 19:30 потерпіла ОСОБА_4 розмістила на сайті ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлення про продаж комоду. Того ж дня, близько 19:45 в мобільному додатку "Viber" з абоненського номеру НОМЕР_1 з нік-неймом " ОСОБА_5 " їй на телефон надійшло повідомлення про покупку з ОСОБА_6 -доставкою вказаного комоду. Покупець скинув(ла) посилання для оформлення оплати:
ІНФОРМАЦІЯ_2 і в подальшому потерпіла ОСОБА_4 перейшла за даним посиланням, ввела свій номер банківської картки для отримання коштів AT « ІНФОРМАЦІЯ_3 ». В результаті вказаних дій невідома особа вчинила шахрайські дії та заволоділа грошові кошти в сумі 27 000 гривень, які потерпіла перерахувала на банківську картку банку НОМЕР_2 НОМЕР_3 .
Допитана в якості потерпілої ОСОБА_4 , яка повідомила, що 11.03.2024 року, яка користується абоненським номером НОМЕР_4 . Так вона є клієнтом AT « ІНФОРМАЦІЯ_4 ». Потерпіла вирішила його продати комод з цією метою 11.03.2024 року близько 19:30 розмістила на сайті оголошень « ІНФОРМАЦІЯ_1 » оголошення про продаж комоду вартістю 500 гривень зазначивши контактний номер НОМЕР_4 . Того ж дня 11.03.2024 року близько 20 години вечора їй на мобільний додаток «Viber» надійшло повідомлення від невідомого раніше абоненського номеру НОМЕР_1 , який був підписаний як « ОСОБА_5 » та повідомив, що її зацікавило оголошення та вона готова купити комод однак необхідно оформити ІНФОРМАЦІЯ_1 та під час спілкування в повідомленні пояснила що це таке. Оскільки у потерпілої ОСОБА_4 , немає можливості самій відправити комод поштою, ОСОБА_5 пояснила що комод заберуть доставкою тоді потерпіла погодилась та ОСОБА_5 скинула мені окремим повідомленням посилання по якому необхідно перейти та зазначити банківську картку на яку прийде оплата за комод. В подальшому ОСОБА_5 скинула скріншот проведення оплати 11.03.2024 року о 19:39 в розмірі 500 гривень. Перейшовши за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_5 потерпіла ввела номер банківської картки (її вже банк закрив) в подальшому потерпілій висвітилось віконце спілкування з оператором та він написав чим може мені допомогти, в подальшому потерпіла повинна перерахувати на банківську картку № НОМЕР_3 , дійсно потерпілій ОСОБА_4 , почали надходити декількома платежами кошти в розмірі 27 000 та ввійшовши в ІНФОРМАЦІЯ_6 на своєму мобільному телефоні потерпіла ОСОБА_4 особисто перерахувала цю суму 27 000 на цю банківську картку: № НОМЕР_3 . В подальшому після того як вона перерахувала їй написали про те що вона повинна зателефонувати на номер НОМЕР_5 та перерахувати між своїми банківськими кратками грошові кошти в розмірі 1 гривня. Коли вона зателефонувала то зв`язавшись з оператором попросила перерахувати кошти в розмірі 1 гривня з кредитної на картку для виплат, однак оператор банку пояснила що це шахраї та заблокувала потерпілії її дві банківські карки. Наступного дня, тобто 12.03.2024 року потерпіла ОСОБА_4 , звернулась в відділення ІНФОРМАЦІЯ_3 та їй оформили виписку по її двом карткам, зокрема по кредитній та карті для виплат та в банку працівники пояснили, що 11.03.2024 року близько 19:59 шахраї перерахували з моєї кредитки на картку для виплат трьома платежами мої кредитні кошти. Які потерпіла в подальшому думаючи що це дійсно кошти які їй надійшли як пояснював оператор (шахрай) з яким вона ввела діалог власноручно перерахувала на банківську картку № НОМЕР_3 в розмірі 27 000 гривень. Від працівників ІНФОРМАЦІЯ_3 мені також стало відомо що ця банківська картка № НОМЕР_3 відкрита в ІНФОРМАЦІЯ_7 .
Відповідно до п.5 ч.1 ст.162 КПК України відомості, які можуть становити банківську таємницю, відносяться до охоронюваної законом таємниці.
Дії, передбачені ст.159 КПК, є заходами забезпечення кримінального провадження, дозвіл на застосування яких надає слідчий суддя суду першої інстанції, при цьому відомості щодо таких дій не становлять державної таємниці.
За правилами ст.93 КПК України збирання доказів здійснюється сторонами кримінального про вадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.
Сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.
Застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження передбачено ст.159 КПК України, клопотання містить належне обгрунтування зв`язку між вимогами, заявленими в ньому, та обставинами вчиненого правопорушення.
За таких обставин суд заявлене клопотання визнає обгрунтованим і задовольняє.
Керуючись ст.131, 132,159,160-165 КПК України,
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання задовольнити.
Зобов`язати AT « ІНФОРМАЦІЯ_8 », ( ІНФОРМАЦІЯ_7 ) юридична адреса: АДРЕСА_1 , виготовити копії документів, належним чином завірені, які підтверджують рух даних коштів та видати її працівникам ІНФОРМАЦІЯ_9 .
Роз`яснити, що згідно ст.166 КПК України, в разі невиконання ухвали про тимчасовий доступ до речей і документів слідчий суддя, суд за клопотанням сторони кримінального провадження, якій надано право на доступ до речей і документів на підставі ухвали, має право постановити ухвалу про дозвіл на проведення обшуку згідно з положеннями цього Кодексу з метою відшукання та вилучення зазначених речей і документів.
Строк дії ухвали становить два місяці з дня її постановлення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Копія згідно з оригіналом