Справа № 953/2605/24
н/п 1-кс/953/4024/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" червня 2024 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова клопотанняпрокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000124 від 01.03.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 332 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

04.06.2024 о 09:15 год. на адресу суду поштою надійшло клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 , в якому прокурор просить накласти арешт на майно, вилучене 29.05.2024 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_4 , а саме: мобільний телефон iPhone 15 Pro Max, imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 (пароль НОМЕР_3 ); сім карта « НОМЕР_4 ».

Місцем зберігання арештованого майна визначити камеру схову СУ ГУ НП в Харківській області, розташовану за адресою: м. Харків, вул. Весніна, буд. 14.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що у провадженні СУ ГУ НП в Харківській області перебуває кримінальне провадження за № 0000124 від 01.03.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 332 КК України.

01.03.2024 з ІНФОРМАЦІЯ_1 до Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону надійшло повідомлення про вчинення злочину, згідно якого за результатами перевірки виявлено зміну персональних та службових даних призовників, військовозобов`язаних та виключення з військового обліку осіб (304 особи) на підставі рішень військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_2 , прийнятих за період часу з 01.05.2022 по 29.07.2022, хоча у вказаний період ВЛК при ІНФОРМАЦІЯ_2 не функціонувала, що свідчить про наявність у діях посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_2 ознак кримінального правопорушення.

Крім того, 01.03.2024 з Управління СБ України в Харківській області до Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону надійшло повідомлення про вчинення злочину, згідно якого посадові особи ІНФОРМАЦІЯ_2 у змові з іншими громадянами України з корисливих мотивів організували злочинну схему з незаконного переправлення осіб через державний кордон України з метою ухилення останніми від призову на військову службу за мобілізацією.

Крім того, з УСБ України в Харківській області до Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони надійшло повідомлення про те, що колишній начальник ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 , зловживаючи службовим становищем, умисно, протиправно, діючи за попередньою змовою з начальником ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6 організували злочинну схему з незаконного переправлення осіб через державний кордон, з метою ухилення останніх від мобілізації отримуючи при цьому грошову винагороду, шляхом видачі військово-облікових документів щодо непридатності їх до військової служби із виключенням їх з військового обліку ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Так, 29.05.2024 у період часу з 07 год. 20 хв. до 09 год. 00 хв. на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 23.05.2023 проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено: мобільний телефон iPhone 15 Pro Max, imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 (пароль НОМЕР_3 ); сім карта « НОМЕР_4 », власником якого є ОСОБА_4 .

Як зазначає прокурор, 29.05.2024 постановою слідчого вказане майно визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Прокурор посилаючись на вимоги ст. 98, ч. 2 ст. 170 КПК України, з метою збереження речових доказів у даному кримінальному провадженні, проведення судових експертиз, просить накласти арешт на майно, вилучене 29.05.2024 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_4 .

В судове засідання прокурор Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 не з`явилася, повідомлена належним чином. 05.06.2024 через канцелярію суду подала заяву про розгляд клопотання про арешт майна без її участі, клопотання підтримала, просила про його задоволення (а.с. 40).

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, викликався належним чином (а.с. 39).

Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника майна, його представника та прокурора.

Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, встановив, що СУ ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000124 від 01.03.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 332 КК України (а.с. 4-6).

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 23.05.2024 надано дозвіл на проведення обшуку за місцем фактичного мешкання громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , а саме:у житловому будинку з надвірними будівлями та прибудинковою територією, розташованими за адресою: АДРЕСА_1 , право спільної сумісної власності на які зареєстровано за ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 (а.с. 26-27).

Метою проведення обшуку слідчий суддя зазначив: виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінальних правопорушень, відшукання та вилучення: засобів зв`язку / мобільних телефонів, сім-карток мобільних операторів, планшетів, ноутбуків, персональних комп`ютерів, жорстких дисків, електронних носіїв інформації, записних книжок, чорнових записів, банківських карток, документів, печаток, штампів, які мають доказове значення у кримінальному провадженні.

29.05.2024 з 07 год. 20 хв. до 09 год. 00 хв. в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено майно, перелік якого зазначено в протоколі обшуку (а.с. 28-33).

Клопотання про арешт майна подано до поштового відділення 31.05.2024 (а.с. 37) та надійшло до суду 04.06.2024 (а.с. 1).

Відповідно до вимог ст. 116 КПК України, строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Постановою слідчого СУ ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_11 від 29.05.2024, майно, вилучене в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , визнано речовими доказами та долучено до матеріалів кримінального провадження № 0000124 від 01.03.2024 (а.с. 35-36).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Прокурором доведено, що вищевказане майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Вилучене відповідно до протоколу обшуку від 29.05.2024 майно, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України прокурор довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне заборонити власнику користування вказаним майном, до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

На підставі викладеного вище, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

З огляду на неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000124 від 01.03.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 332 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене 29.05.2024 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , майно, власником якого є ОСОБА_4 , а саме: мобільний телефон iPhone 15 Pro Max, imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 (пароль НОМЕР_3 ); сім карта « НОМЕР_4 », шляхом заборони користування вищезазначеним майном, - до скасування арешту у встановленому нормами КПК України порядку.

Місцем зберігання арештованого майна визначити камеру зберігання речових доказів СУ ГУ НП в Харківській області, розташовану за адресою: м. Харків, вул. Весніна, буд. 14, згідно з Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1