Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/1568/24
Номер провадження 1-кс/711/489/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2024 року м. Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1

за участю:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчої - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

захисника - ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси клопотання старшої слідчої в ОВС СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене заступником керівника Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , внесеним у кримінальному провадженні №0000453 від 01.12.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, громадянина України, з повною вищою освітою, який не є особою з інвалідністю, неодруженого, працюючого на посаді лікаря - терапевта КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка», член резервного складу позаштатної постійно діючої військо лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 , раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Старша слідча в ОВС СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси з клопотанням, погодженим заступником керівника Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , внесеним у кримінальному провадженні №0000453 від 01.12.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України

В обґрунтування клопотання зазначено, що СУ ГУНП в Черкаській області за процесуального керівництва Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000453 від 01.12.2023 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 ,відповідно до наказу виконувача обов`язків директора КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка» від 03.07.2020 № 141-кл, призначений на посаду лікаря-терапевта відділення медичних оглядів КНП « ІНФОРМАЦІЯ_3 ».

Також, відповідно до наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 від 27.12.2023 № 120, ОСОБА_5 включений до персонального складу позаштатної постійно діючої військо лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 , зокрема, як лікар-терапевт резервного складу зазначеної комісії.

Крім того, відповідно до наказу директора КНП «П`ятий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» від 01.01.2024 № 1 ОСОБА_5 призначений до складу постійно-діючої військово-лікарської комісії на 2024 рік в якості терапевта.

Відповідно до підпункту «г » пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», дія вказаного Закону поширюється, в тому числі, на голів та членів лікарсько-консультативних і медико-соціальних експертних комісій, а також голів, їх заступників, членів та секретарів позаштатних постійно діючих військово-лікарських і лікарсько-льотних комісій, які при цьому не є особами, зазначеними у пункті 1 частини першої цієї статті.

Згідно з положеннями статей 3, 22, 24 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктам, на яких поширюється дія цього Закону, в тому числі військовим посадовим особам Збройних Сил України, а також працівникам територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, а у разі надходження пропозиції щодо неправомірної вигоди або подарунка, незважаючи на приватні інтереси, зобов`язані невідкладно вжити таких заходів: відмовитися від пропозиції; за можливості ідентифікувати особу, яка зробила пропозицію; залучити свідків, якщо це можливо, у тому числі з числа співробітників; письмово повідомити про пропозицію безпосереднього керівника (за наявності) або керівника відповідного органу, підприємства, установи, організації, спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції.

Незважаючи на це, ОСОБА_5 , перебуваючи на посаді лікаря-терапевта відділення медичних оглядів КНП « ІНФОРМАЦІЯ_3 », будучи членом військо-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 , обізнаним про порядок проходження медичного огляду військово-лікарською комісією під час призову на військову службу у воєнний час громадян, а також обізнаним про можливі шляхи звільнення від призову на військову службу під час мобілізації за станом здоров`я, маючи досвід та службові зв`язки, що надають можливість у сприянні та впливі на прийняття рішень особами, уповноваженими на виконання функцій держави, усупереч положень чинного законодавства, умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, вчинив кримінальне правопорушення за наступних обставин.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» Збройні Сили України та інші військові формування комплектуються військовослужбовцями шляхом призову громадян України на військову службу та прийняття громадян України на військову службу за контрактом.

24.02.2022 російська федерація здійснила відкриту агресію проти України, у зв`язку з чим, з моменту видання Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 2102-IX від 24.02.2022 на території України з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 почав діяти воєнний стан, який неодноразово продовжувався відповідними Указами Президента України та який триває по теперішній час.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 4 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» організація і порядок проведення мобілізаційної підготовки та мобілізації визначаються цим Законом, актами Президента України та Кабінету Міністрів України. Загальна мобілізація проводиться одночасно на всій території України і стосується національної економіки, органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, Збройних Сил України, інших військових формувань, Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту, підприємств, установ і організацій.

Відповідно до вимог абз. 1, 2 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» не підлягають призову на військову службу під час мобілізації військовозобов`язані заброньовані на період мобілізації та на воєнний час за органами державної влади, іншими державними органами, органами місцевого самоврядування, а також за підприємствами, установами і організаціями в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України та визнані в установленому порядку особами з інвалідністю або відповідно до висновку військово-лікарської комісії тимчасово непридатними до військової служби за станом здоров`я на термін до шести місяців (з наступним проходженням військово-лікарської комісії).

Згідно ч. 2 ст. 26 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» посадові особи, винні в порушенні законів України та інших нормативно-правових актів з питань мобілізаційної підготовки та мобілізації, а також громадяни за невиконання своїх обов`язків щодо мобілізаційної підготовки та мобілізації несуть відповідальність згідно із законом.

Відповідно до п.п. 1.1, 1.2. глави 1 розділу I «Положення про військово-лікарську експертизу у Збройних Силах України», затвердженого наказом Міністра оборони України № 402 від 14.08.2008 (надалі Положення), військово-лікарська експертиза визначає придатність за станом здоров`я до військової служби призовників, військовослужбовців та військовозобов`язаних. Військово-лікарська експертиза це медичний огляд допризовників, призовників; військовослужбовців та членів їхніх сімей, військовозобов`язаних, офіцерів запасу, які призиваються на військову службу за призовом.

Пункт 2.1 глави 2 розділу I Положення передбачає, що для проведення військово-лікарської експертизи створюються військово-лікарські комісії (далі ВЛК), штатні та позаштатні (постійно і тимчасово діючі).

Відповідно до п.п. 2.6.3 пункту 2.6 глави 2 розділу I Положення, до складу ВЛК, що створюється у військовому комісаріаті, територіальному центрі комплектування, лікарі і секретар комісії залучаються з місцевих лікувально-профілактичних закладів рішенням голови районної державної адміністрації (виконавчого органу міської ради) за погодженням із головою відповідної штатної ВЛК регіону.

Пунктами 3.1, 3.3. глави 3 розділу II Положення визначено, що медичний огляд військовозобов`язаних проводиться за рішенням військового комісара ВЛК військових комісаріатів, при цьому, військовозобов`язані, визнані непридатними до військової служби, повторно оглядаються ВЛК військових комісаріатів за місцем проживання після обов`язкового обстеження у спеціалізованих лікувально-профілактичних закладах.

Згідно з п. 23.5 глави 23 розділу II Положення після закінчення огляду кожний лікар записує в картку обстеження та медичного огляду діагноз та висновок щодо ступеня придатності до військової служби, відповідну статтю Розкладу хвороб, дату огляду та підписує висновок із зазначенням свого прізвища та ініціалів і скріплює особистою печаткою. За результатами медичного обстеження ВЛК приймає остаточне рішення щодо ступеня придатності кандидата за станом здоров`я до військової служби.

Підпунктом «и» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що службові особи інших державних органів є особами, уповноваженими на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, тобто є суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України службовими особами є особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також постійно чи тимчасово обіймають в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління зі спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною службовою особою підприємства, установи, організації, судом або законом.

Статтею 1 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» встановлено, що виконавчу владу в областях і районах, містах Києві та Севастополі здійснюють місцеві державні адміністрації. Місцева державна адміністрація є місцевим органом виконавчої влади і входить до системи органів виконавчої влади. Місцева державна адміністрація в межах своїх повноважень здійснює виконавчу владу на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, а також реалізує повноваження, делеговані їй відповідною радою.

Відповідно до наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 від 27.12.2023 № 120 головою позаштатної постійно діючої військо лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 на 2024 рік призначено ОСОБА_7 . Крім цього, відповідно до наказу директора КНП «П`ятий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» від 01.01.2024 № 1 ОСОБА_7 призначено головою постійно-діючої військово-лікарської комісії на 2024 рік.

Враховуючи вищевикладене, голова позаштатної постійно діючої військо - лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 , тимчасово наділена функціями представника влади за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, тобто остання також є уповноваженою на виконання функцій держави особою.

Так, відповідно до положень посадової інструкції лікаря-терапевта відділення КНП «Черкаська міська консультативно діагностична поліклініка» ОСОБА_5 : керується чинним законодавством України про охорону здоров`я та нормативно-правовими актами, що визначають діяльність органів управління та закладів охорони здоров`я; приймає участь у роботі комісій; надає висновок щодо стану здоров`я працівника, підтверджує його особистим підписом та особистою печаткою; визначає оздоровчі заходи щодо кожного працівника, до яких входять - динамічне обстеження та лікування, реабілітація, диспансерний нагляд за станом здоров`я працівників групи ризику професійних захворювань, тимчасове переведення за станом здоров`я на іншу роботу; приймає рішення про профнепридатність працівника, про що робить запис у картці працівника; несе відповідальність за приховування фактів корупційних чи протиправних дій; невиконання чи неналежне виконання посадових обов`язків, що передбачені посадовою інструкцією, Правилами внутрішнього трудового розпорядку; несе відповідальність за наслідки прийнятих ним рішень, що виходять за межі його повноважень визначених чинним законодавством, Положенням по відділення, посадовою інструкцією.

Проте, ОСОБА_5 , діючи з прямим умислом, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, достовірно знаючи про незаконність своїх дій, реалізовуючи злочинний умисел, направлений на одержання неправомірної вигоди від гр. ОСОБА_8 для себе та невстановленої на даний час третьої особи, яка являється представником ІНФОРМАЦІЯ_2 , під час особистих зустрічей із ОСОБА_8 , в період з 25.01.2024 по 21.02.2024, перебуваючи у кабінеті № 3, який розташований на першому поверсі КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка», за адресою: АДРЕСА_2 , неодноразово запевняв ОСОБА_8 , що за надання йому неправомірної вигоди у розмірі близько 7700 доларів США, останній допоможе позитивно вирішити питання щодо визнання ОСОБА_8 непридатним до проходження військової служби, в тому числі шляхом підготовки медичних документів з неіснуючими діагнозами заявника, та подальшим «позитивним» вирішенням питання з головою позаштатної постійно діючої військо лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 щодо затвердження останньою рішення про визнання заявника непридатним до проходження військової служби під час мобілізації, тобто з особою уповноваженою на виконання функцій держави, в тому числі використовуючи службові та дружні стосунки із невстановленою на даний час особою ІНФОРМАЦІЯ_2 , який в силу своєї посади також має вплив на голову ВЛК ОСОБА_7 .

При цьому, під час вказаних зустрічей ОСОБА_5 постійно запевняв ОСОБА_8 , що він має досвід та службові зв`язки, що надають можливість у сприянні та впливі на прийняття рішень особою, уповноваженою на виконання функцій держави, таким чином надаючи обіцянку здійснити вплив на прийняття відповідного рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, зазначаючи, що він не вперше «позитивно» вирішує питання про визнання осіб непридатними до проходження військової служби за станом здоров`я.

Зокрема, в період часу з 18.01.2024 по 25.01.2024 під час особистих зустрічей ОСОБА_8 та ОСОБА_5 , які відбувались за попередньою домовленістю в приміщенні кабінету № 3, який розташований на першому поверсі КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка», за адресою: місто Черкаси, вулиця В`ячеслава Чорновола, 9, ОСОБА_8 , діючи за вказівками ОСОБА_5 , передав останньому медичні документи на своє ім`я, а саме: медичну картку, копії ультразвукових та інших медичних досліджень, копію паспорту громадянина України та картки платника податків фізичної особи, з метою подальшої підготовки та отримання консультаційних медичних висновків, з постановленням неіснуючих діагнозів заявника, що стануть законною підставою для виключення ОСОБА_8 з військового обліку за станом здоров`я, у зв`язку з непридатністю до проходження військової служби під час мобілізації в умовах правового режиму воєнного стану.

У подальшому, ОСОБА_5 , діючи з прямим умислом, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, достовірно знаючи про незаконність своїх дій, реалізовуючи злочинний умисел, направлений на одержання неправомірної вигоди від гр. ОСОБА_8 для себе та невстановленої на даний час третьої особи, яка являється представником ІНФОРМАЦІЯ_2 , 21.02.2024, близько 14 год. 23 хв., знаходячись за місцем виконання функціональних обов`язків у приміщенні кабінету №3, розташованого на першому поверсі КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка», за адресою: АДРЕСА_2 , одержав від ОСОБА_8 раніше обумовлену між ними суму неправомірної вигоди в розмірі 7 700 (сім тисяч сімсот) доларів США, які 21.02.2024 встановленим порядком працівниками правоохоронних органів були вручені ОСОБА_8 для документування протиправної діяльності фігурантів, зокрема, в якості оплати щодо вчинення обіцяних дій та неправомірних намірів ОСОБА_5 , зокрема за «позитивне» вирішення питання про визнання ОСОБА_8 непридатним до проходження військової служби за станом здоров`я, в тому числі шляхом підготовки медичних документів з неіснуючими діагнозами заявника, та подальшим «позитивним» вирішенням питання з головою позаштатної постійно діючої військо лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 щодо затвердження останньою рішення про визнання заявника непридатним до проходження військової служби під час мобілізації, тобто з особою уповноваженою на виконання функцій держави, в тому числі використовуючи службові та дружні стосунки із невстановленою на даний час особою ІНФОРМАЦІЯ_2 , який в силу своєї посади також має вплив на голову ВЛК ОСОБА_7

21.02.2024 о 14 год. 25 хв. одразу після отримання неправомірної вигоди ОСОБА_5 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України на місці вчинення кримінального правопорушення, його протиправна діяльність була припинена, а зазначені грошові кошти в сумі 7700 доларів США, вилучено.

22.02.2024 заступником керівника Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 винесено постанову про зміну правової кваліфікації кримінального правопорушення та прийнято рішення змінити правову кваліфікацію у кримінальному провадженні № 0000453 від 01.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, з ч. 3 ст. 368 КК України на ч. 2 ст. 369-2 КК України.

22.02.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, а саме в одержанні неправомірної вигоди для себе та третьої особи за обіцянку здійснити вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави.

Згідно ст. 12 КК України злочин, передбачений ч. 2 ст. 369-2 КК України відноситься до категорії нетяжких злочинів.

Ініціатор клопотання вказує, що з огляду на кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , його особу та інші обставини існують ризики, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків та перешкоджати кримінальному провадженню іншим шляхом.

Згідно вимог ч. 1,2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Необхідність обрання стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту обумовлюється наявністю наступних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Так, слідча зазначає, що підставою застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, що зазначені в п.п. 1, 2, 3, ст. 177 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 , згідно ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

- переховуватись від органів досудового розслідування та суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.

На переконання ініціатора клопотання, обставинами, які дають підстави зробити висновки про наявність вищевказаних ризиків є:

1.Кримінальне правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_5 має високий ступінь суспільної небезпеки, так як скоєний особою, яка зобов`язана неухильно дотримуватися положень Конституції України, а також професійно виконувати свої службові обов`язки, відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Кримінальне правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_5 зумовлено тяжкими наслідками не лише для конкретної особи, а й для суспільства в цілому, наявність по справі реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, встановлений ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням має забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що саме по собі вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Крім цього, запобіжний захід застосовується для того, щоб підозрюваний (обвинувачений) не перешкоджав компетентному органу в перевірці обставин, які можуть свідчити про вчинення злочину. Отже, на момент повідомлення особі про підозру існує лише припущення щодо її винуватості, для обґрунтування або спростування якого триває процедура збирання доказів.

За таких умов застосування будь-якого запобіжного заходу, потребує особливої уваги з боку слідчого судді (суду) та обов`язкового переосмислення цього запобіжного заходу з боку громадськості.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 50 КК України покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засуджених, а також запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень як засудженими, так і іншими особами.

Так, на сьогоднішній день наша країна переживає один з найскладніших періодів в історії, коли питання незалежності та суверенітету перебуває на вустах у кожного свідомого громадянина та патріота, коли військовослужбовці приймають участь в стримані збройного агресії збройних сил російської федерації, захищають незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України від збройної агресії ворога, однак дії, які кваліфікуються ОСОБА_5 є аморальними та викликають реальний суспільний резонанс.

При цьому, слід врахувати, що ОСОБА_5 в умовах воєнного стану, отримав від військовозобов`язаного неправомірну вигоду в розмірі 7700 доларів США. Усвідомлюючи резонансність вказаної справи, настання можливої відповідальності, останній, перебуваючи на волі, зможе переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Викладені обставини вказують про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

2. Підозрюваний ОСОБА_5 виконуючи свої службові обов`язки, має стійкі професійні та особисті зв`язки з іншими працівниками в органах державної влади, в тому числі районних територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки, що свідчить про те що, підозрюваний ОСОБА_5 для уникнення від кримінальної відповідальності, може використати свої повноваження та зв`язки для:

- знищення, приховання або спотворення документів, які в подальшому будуть використані як докази у зазначеному кримінальному провадженні, зокрема: відомостей про перебування на військовому обліку у районному територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки гр. ОСОБА_8 , проходження останнім військово-лікарської комісії, оформлення відносно нього медичної документації.

Викладені обставини вказують про наявність ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

- незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, зокрема на :

свідка (заявника) ОСОБА_8 у зв`язку з тим, що на даний час є реальні підстави вважати, що останній може на нього незаконно впливати, шляхом підкупу, вмовлянням та/або застосуванням погроз, що перешкоджатиме об`єктивному розслідуванню кримінального провадження;

свідків понятих, які були присутні під час проведення обшуку та затримання останнього, а також осіб, які були присутніми під час його проведення, у зв`язку з тим, що на даний час є реальні підстави вважати, що останній може на них незаконно впливати, шляхом підкупу, вмовлянням та/або застосуванням погроз;

свідків посадових осіб, зокрема голови військово-лікарської комісії ОСОБА_7 та осіб ІНФОРМАЦІЯ_2 , у зв`язку з чим, що на даний час є реальні підстави вважати, що останній може на них незаконно впливати, шляхом підкупу, вмовлянням та/або застосуванням погроз, в частині приховування вчинення вказаного кримінального правопорушення.

Викладені обставини вказують про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Таким чином, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 вказаного кримінального правопорушення, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також те, що підозрюваний може негативно впливати на хід досудового розслідування та судового розгляду шляхом незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, виникла необхідність у обранні відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.

Беручи до уваги вищевикладене, орган досудового розслідування вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладанням на нього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом (залежно від стадії розгляду); не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи; заборонити спілкування із працівниками військово-лікарської комісії та військовослужбовцями ІНФОРМАЦІЯ_2 ; заборонити спілкування зі свідком ОСОБА_8 ; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, а тому слідча, за погодженням із прокурором, звернулася до слідчого судді з даним клопотанням.

В судовому засіданні прокурор та слідча клопотання підтримали та просили його задовольнити, посилаючись на доводи викладені в ньому та додані до нього докази. Окремо прокурор зазначив, що підставою для обрання підозрюваному запобіжного заходу є існування ризиків, передбачених п. 1, 2, 3 ч.1 ст. 177 КПК України. Так, підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду з огляду на тяжкість покарання, яке може бути застосовано до нього у разі визнання його винним у вчиненні вказаного кримінального правопорушення. Також, є достатньо обґрунтовані підстави вважати, що використовуючи свої професійні та особисті зв`язки з іншими працівниками в органах державної влади, в тому числі районних територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки, ОСОБА_5 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а саме відомостей про перебування на військовому обліку у районному територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки гр. ОСОБА_8 , проходження останнім військово-лікарської комісії, оформлення відносно нього медичної документації. Крім того, підозрюваний може сам чи через третіх осіб незаконно впливати на свідків, зокрема на заявника ОСОБА_8 , та працівників військово-лікарської комісії та військовослужбовців ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою уникнення покарання, що йому загрожує у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення. Окремо прокурор наголошував на тому, що місцем вчинення кримінального правопорушення є робоче місце ОСОБА_5 . Оскільки він не відсторонений від роботи, то матиме доступ до документів, які ще не вилучено органом досудового розслідування та які мають важливе значення для кримінального провадження, а також може схиляти осіб, які входять до військово-лікарської комісії та ще не допитані органом досудового розслідування, щодо надання ними показів, які б сприяли уникненню ним кримінальної відповідальності. Вказане додатково підтверджує обґрунтованість вказаних у клопотанні ризиків. Прокурор наголошував на аморальності вчинених підозрюваним ОСОБА_5 дій, а також на резонансності та підвищеному суспільному інтересі даного кримінального провадження, зважаючи на події, що відбуваються в країні. А тому прокурор вважає, що саме домашній арешт, який полягає у цілодобовій забороні залишати місце проживання, зможе запобігти вказаним ризикам.

Слідча ОСОБА_4 повністю підтримала позицію прокурора та просила задоволити клопотання. Додатково вказала, що отриману неправомірну вигоду було вилучено на місці затримання ОСОБА_5 , а саме в його робочому кабінеті. Вказані ризики є обґрунтованими, а тому є всі підстави для обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 просив врахувати доводи викладені на користь підозрюваного ОСОБА_5 в письмових запереченнях на клопотання слідчої та обрати останньому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, що передбачає заборону залишати місце проживання в період часу з 22-00 год. до 06-00 год. Ризики зазначені стороною обвинувачення необґрунтованім та не доведені належними доказами. При цьому зазначив, що ОСОБА_5 є добросовісною людиною, проживає разом з батьками та братом, працює на трьох роботах, позитивно характеризується як за місцем роботи, так і за місцем проживання, має хронічні захворювання, які періодично загострюються. Крім того, він працює сімейним лікарем, в нього на обліку перебуває дві тисячі людей, які потребують надання медичної допомоги. Зважаючи на це, просив частково задоволити клопотання слідчої.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав доводи, викладені його захисником, та просив обрати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, що передбачає заборону залишати місце проживання в період часу з 22-00 год. до 06-00 год.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали досудового розслідування та копії матеріалів, якими сторона обвинувачення обґрунтовують доводи клопотання, а також документи надані стороною захисту, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Метою застосування запобіжних заходів відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторони кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріали зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення, а також наявність доказів, яким обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

Судом встановлено, що СУ ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000453 від 01.12.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України.

21.02.2024 о 14 год. 25 хв. після отримання неправомірної вигоди ОСОБА_5 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України на місці вчинення кримінального правопорушення, його протиправна діяльність була припинена, а грошові кошти в сумі 7700 доларів США, вилучено.

22.02.2024 заступником керівника Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 винесено постанову про зміну правової кваліфікації кримінального правопорушення та прийнято рішення змінити правову кваліфікацію у кримінальному провадженні № 0000453 від 01.12.2023 з ч. 3 ст. 368 КК України на ч. 2 ст. 369-2 КК України.

22.02.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, а саме в одержанні неправомірної вигоди для себе та третьої особи за обіцянку здійснити вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави.

Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами, а саме: протоколом про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення; протоколами допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину; протоколами обшуків від 21.02.2024;та іншими матеріалами кримінального провадження.

На думку слідчого судді, наведені в клопотанні обставини в сукупності та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими обґрунтовані доводи клопотання, дають підстави вважати, що підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, є обґрунтованою. При цьому слідчий суддя враховує усталену практику ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86), згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Разом з тим, слід наголосити, що слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

Таким чином, за версією органу досудового розслідування, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 2 ст. 369-2 КК України (санкція якої передбачає покарання у вигляді покарання у вигляді штрафу від двох тисяч до п`яти тисяч п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк від двох до п`яти років), яке відповідно до положень ст. 12 КК України є нетяжким злочином.

Щодо доводів сторони обвинувачення про існування ризиків, визначених п.п. 1, 2, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, які дають підстави для обрання запобіжного заходу підозрюваному, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Так, при встановленні наявності ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, відповідно до ч.1 ст.178 КПК України, слідчий суддя враховує тяжкість покарання за інкримінований ОСОБА_9 в провину злочин, санкція якого передбачає покарання у вигляді штрафу від двох тисяч до п`яти тисяч п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк від двох до п`яти років. А беручи до уваги, що злочин, інкримінований в провину ОСОБА_5 є корупційним, отже у разі засудження останнього за ч. 2 ст. 369-2 КК України до нього не може бути застосовано звільнення від відбування покарання та застосування більш м`якого покарання, ніж передбачене законом. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Суд також бере до уваги й інформацію щодо особи підозрюваного, яку наводить сторона захисту, зокрема, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання та роботи, за якими позитивно характеризується, вперше притягується до кримінальної відповідальності, проте у світлі наведених вище актуальних даних про існування ризику переховуватися, вказані захисником характеризуючі дані, не можуть бути вирішальними та такими, що могли б знизити цей ризик до маловірогідного чи до його виключення.

Таким чином, слідчий суддя погоджується з доводами прокурора щодо наявності ризику переховування ОСОБА_5 від слідства та суду.

Щодо ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 , як лікар-терапевт КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка», член резервного складу позаштатної постійно діючої військо лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 , фактично має доступ до документів установ, а з урахуванням того, що органом досудового розслідування не проводився тимчасовий доступ до речей та документів, які перебувають володінні вказаних медичних установ, тому існує можливість останнього особисто чи опосередковано через інших осіб приховати, підмінити, спотворити документи, які можуть мати значення для встановлення істини в даному кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слідчий суддя враховує встановлену кримінальним процесуальним законодавством процедуру отримання показань на стадії судового розгляду, відповідно до яких, свідки допитуються безпосередньо в судовому засіданні. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Отже зазначений ризик існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідка та дослідження їх судом.

Також слідчий суддя вважає, що існує ризик впливу підозрюваного на свідків, зокрема на викривача ОСОБА_8 , з метою зміни ним своїх показань. Крім того, ОСОБА_5 є лікарем-терапевтом КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка», та членом резервного складу позаштатної постійно діючої військо лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 , працівників яких орган досудового розслідування має намір допитати та які можуть набути статус свідків в даному кримінальному провадженні. Наведене свідчить про те, що підозрюваний може впливати на вказаних працівників даних установ щодо надання ними показів, які б сприяли уникненню ним кримінальної відповідальності.

Отже, наведене свідчить про те, що підозрюваний може впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, з метою зміни ним своїх показань та уникнення від кримінальної відповідальності.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено, що ризиків передбачених п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Всі інші фактичні обставини кримінального провадження, питання винуватості підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, а також питання відносності та допустимості доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу: судового провадження під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції. Встановлення того, вчинила чи не вчинила особа кримінальне правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід, що обирається.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами доказів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені в ст. 178 КПК України.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_5 слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.

Так, враховуючи обставини кримінального правопорушення, викладенні в повідомленні про підозру, та його тяжкість, слідчий суддя вважає, що особисте зобов`язання не забезпечить достатніх гарантій належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 .

Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного, оскільки до слідчого судді не надійшло звернень від осіб, які заслуговують на довіру, про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, відповідно до ст. 194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування, чи в суд на першу про те вимогу.

В той же час, зважаючи на відсутність в матеріалах клопотання доказів про матеріальний стан ОСОБА_5 , застава, розмір якої для нетяжких злочинів складає від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також враховуючи особливості вчинення кримінального правопорушення, такий запобіжний захід не забезпечить достатніх гарантій належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 .

А тому, на думку слідчого судді, єдиним достатнім запобіжним заходом, який забезпечить виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, є домашній арешт.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд, відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Згідно ч.6 ст.194 КПК України обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Отже, підставою для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатньо підстав вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Метою для застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу є забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Слідчий суддя звертає увагу на спосіб вчинення інкримінованого в провину ОСОБА_5 кримінального правопорушення, яке має високий ступінь суспільної небезпеки, з урахуванням введення на всій території України воєнного стану, оголошення загальної мобілізації та встановлення обмеження на виїзд за межі України військовозобов`язаних осіб, що в цілому свідчить про наявність в даному кримінальному провадженні справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистості, а також враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Крім цього, за допомогою застосування до підозрюваного, заходу забезпечення кримінального провадження - запобіжного заходу у виді домашнього арешту, що передбачає заборону залишати місце проживання цілодобово, може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, в якому він підозрюється.

Таким чином, враховуючи встановлені у судовому засіданні обставини, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність усіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, що застосування запобіжного заходу у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 у виді домашнього арешту відповідає конкретній меті, визначеній у КПК України, та застосовується за наявності підстав, передбачених КПК України, є необхідним та достатнім для запобігання існуючим ризикам і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, у зв`язку з чим вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Окремо слід зазначити, що слідчий суддя не відхиляє доводів сторони захисту, викладених на користь підозрюваного, зокрема характеризуючих даних, але вважає, що у даному випадку, ці доводи не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому здійсненні досудового розслідування у даному кримінальному провадженні у встановленому законом строки, а також, забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та запобіганню процесуальних ризиків, а тому підстав для обрання більш м`якого запобіжного заходу, слідчий суддя не вбачає.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що залишення підозрюваним місця свого проживання у встановлений слідчим суддею час, не є порушенням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, у випадку отримання невідкладної медичної допомоги, евакуації населення, рятування життя та здоров`я в умовах воєнного стану. В період введення воєнного стану на території України дозволити підозрюваному ОСОБА_5 після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 30 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебування останнього в укритті.

Керуючись ст. ст. 110, 131, 132, 176-178, 181, 184, 186, 193, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання старшої слідчої в ОВС СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене заступником керівника Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , подане у кримінальному провадженні №0000453 від 01.12.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає у забороні підозрюваному залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , цілодобово, в межах строку досудового розслідування, тобто до 22 квітня 2024 року.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 :

- прибувати до суду, прокурора та слідчого СУ ГУНП в Черкаській області, який здійснюватиме досудове розслідування, за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/чи роботи;

- утримуватися від спілкування в будь-якій формі (особисто, через знайомих, шляхом телефонного зв`язку чи через мережу інтернет тощо) із свідком ОСОБА_8 , а також із працівниками військово-лікарської комісії та військовослужбовцями ІНФОРМАЦІЯ_2 , крім випадків необхідності такого спілкування безпосередньо в ході проведення слідчих чи процесуальних дій за їх участі, а також участі ОСОБА_5 у присутності слідчого чи прокурора;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Роз`яснити, що обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 КПК України, покладені на підозрюваного в межах строку досудового розслідування, тобто до 22.04.2024 включно. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, у тому числі продовженого, на який на підозрюваного були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що залишення підозрюваним місця свого проживання у встановлений слідчим суддею час, не є порушенням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, у випадку отримання невідкладної медичної допомоги, евакуації населення, рятування життя та здоров`я в умовах воєнного стану.

В період введення воєнного стану на території України дозволити підозрюваному ОСОБА_5 після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 30 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебування останнього в укритті.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції, з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід.

Виконання ухвали доручити працівникам СУ ГУНП в Черкаській області.

Копію даної ухвали вручити підозрюваному, захиснику, слідчому, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, прокурору та начальнику ГУ НП в Черкаській області, - для відому та виконання.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1