справа № 361/2349/24
провадження № 1-кс/361/375/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.03.2024 м. Бровари

Слідчий суддя Броварського міськрайонного суду Київської областi ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бровари клопотання слідчого СВ Броварського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, у кримінальному провадженні №0000696 від 09.03.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, відносно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Бровари Київської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , з середньою освітою, не інвалід, не одружений, малолітніх дітей на утриманні не маючий, раніше не судимий, -

ВСТАНОВИВ:

11.03.2024 до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшло дане клопотання, яке обґрунтоване тим, що СВ Броварського РУП ГУНП в Київській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових р озслідувань за №0000696 від 09.03.2024 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 296 КК України.

24.02.2022 року Указом Президента України № 64/2022 на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації по відношенню до України, відповідно пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» - на території України з 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року, введено воєнний стан, строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався та діє до цього часу.

На підставі вказаних вище нормативно-правових актів з 05 год. 30 хв. 24.02.2022 року на території України у зв`язку з введенням воєнного стану визначено умови та порядок тимчасового обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина, тимчасових обмежень прав та законних інтересів юридичних осіб, а також діяльності органів державної влади та місцевого самоврядування.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 09.03.2024, у вечірній час доби, приблизно о 19 год. 00 хв. ОСОБА_4 перебуваючи разом з ОСОБА_7 , та знаходячись у стані алкогольного сп`яніння, в дворі приватного домоволодіння, яке розташоване в приватному житловому секторі за адресою: АДРЕСА_2 , достовірно знаючи про впровадження на території України воєнного стану, у зв`язку з агресією рф проти України, введеного з 24.02.2022 року Указом Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 вирішили вчинити грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю.

Реалізуючи свій умисел, направлений на порушення громадського порядку, ОСОБА_4 , разом з ОСОБА_7 , того ж дня, приблизно о 19 год 15 хв, перебуваючи в дворі приватного домоволодіння, яке розташоване в приватному житловому секторі за адресою: АДРЕСА_2 , безпричинно, з хуліганських мотивів, грубо порушуючи громадський порядок, проявляючи явну неповагу до суспільства, що виразилось у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки у суспільстві, моральності та добропристойності, умисно, проявляючи винятковий цинізм, нехтуючи заборонами використання, продажу та запуску піротехнічних виробів: феєрверків, салютів і петард незалежно від класу, маючи при собі піротехнічний виріб «ТОРТ Феєрверковий СУ-25», салютну установку «Батарея» на 25 пострілів, який ОСОБА_4 , разом з ОСОБА_7 знайшли в домоволодінні за адресою: АДРЕСА_2 , після чого, маючи мету направлену на порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та передбачаючи їх негативні наслідки, встановили піротехнічний виріб «Торт Феєрверковий СУ-25», салютну установку «Батарея» на 25 пострілів на землю у вказаному дворі домоволодіння, підпаливши гніт, в результаті чого відбулось 25 гучних пострілів салюту, що призвело до грубого порушення громадського порядку.

10.03.2024 о 00 годині 55 хвилин (фактичне затримання о 19 годині 30 хвилин 09.03.2024) ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України, та цього ж дня ОСОБА_4 , згідно ст. ст. 2, 9, 28, 42, 278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

Причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: Протоколом огляду місця події від 09.03.2024 за адресою АДРЕСА_2 , в ході якого було виявлено та вилучено піротехнічний засіб з наявним маркуванням «ТОРТ Феєрверковий СУ-25»; Протоколами допитів свідків ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_13 ІНФОРМАЦІЯ_7 ; Рапортом інспектора ВРПП Броварського РУП ОСОБА_14 ; Протоколом огляду від 10.03.2024 веб-сайту «Апостроф Київ» де виявлено подію яка сталась у Броварах 09.03.2024 а саме: невідомі запустили феєрверк, крім цього до публікації доданий відео запис із запусками салютів; Протоколом допиту свідка ОСОБА_15 ІНФОРМАЦІЯ_8 та свідка ОСОБА_16 ; Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_16 ; Протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину гр. ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 та іншими матеріалами кримінального провадження у сукупності.

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, тобто у грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, вчиненого групою осіб.

Клопотання мотивоване тим, що наявні ризики, передбачені п. 1, 3 та 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема те, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, так як він усвідомлює міру покарання, яка йому загрожує у разі визнання його винним; може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні для зміни їх показів про обставини кримінального правопорушення; будь яким іншим чином перешкоджати досудовому розслідуванню.

Ініціатор клопотання зазначає що з урахуванням наведеного, застосування більш м`яких запобіжних заходів буде недостатньо ефективним для запобігання зазначеним ризикам.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити посилаючись на обґрунтованість підозри та наявність ризиків, передбачених п. 1, 3 та 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 заперечив з приводу клопотання прокурора, заявив клопотання про застосування відносно нього запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний період доби.

Захисник підозрюваного, адвокат ОСОБА_5 , підтримав думку свого підзахисного, зазначив що ризики вказані прокурором не обгрунтовані, підозрюваний критично ставиться до скоєного, вважає що цілодобовий домашній арешт позбавить його можливості ходити на роботу, відтак просить суд обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час доби.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши подане клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

В судовому засіданні встановлено, що слідчим відділом Броварського РУП ГУНП в Київській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000696 від 09.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

10.03.2024 ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

Слідчим суддею встановлено, що по даному кримінальному провадженню досудове слідство не закінчено.

При дослідженні доданих до клопотання доказів, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, що стверджується наявними в долучених до клопотання документах даними, які на даній стадії процесу свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що сталася подія кримінального правопорушення та підозрюваний ОСОБА_4 причетний до цієї події.

Що стосується ступеня можливого настання наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених п. п. 1, 3 та 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу з боку підозрюваного на свідків та перешкоджання слідству.

Ризик, це, зокрема, невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України. Між тим, чинний КПК України не вимагає надання відповідних доказів того, що підозрюваний обов`язково здійснить дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема й у випадку застосування відносно нього більш м`якого запобіжного заходу, однак, перед слідчим суддею повинна бути доведена наявність реальної можливості здійснити підозрюваним такі дії в майбутньому, в зв`язку з чим, слідчим суддею повинен бути обраний такий запобіжний захід, який в повній мірі буде здатним запобігти можливому прояву означених дій з боку підозрюваного.

На теперішній час, досудове розслідування даного кримінального провадження триває. В рамках такого кримінального провадження свідки були допитані, будучи попередженими про кримінальну відповідальність, в тому числі, за надання завідомо неправдивих показань. Слідчий суддя враховує, що в подальшому такі особи ймовірно будуть допитуватися безпосередньо судом, що свідчить, що виключати існування такого ризику як вплив підозрюваним на свідків.

Враховуючи, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, санкція якої передбачає покарання у виді обмеженням волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на строк до чотирьох років. Отже, очікування можливого суворого вироку може мати значення. При чому ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58). Тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_4 , у сукупності з іншими обставинами, в тому числі відсутність у підозрюваного сталих соціальних зв`язків: офіційно не працевлаштований, не одружений, утриманців не має, вказані обставини у сукупності між собою та з іншими обставинами цього кримінального провадження дають підстави припускати можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду.

При встановленні наявності ризику незаконного впливу на свідків слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, 224 КПК України).

Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Отже існує ймовірність того, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків, оскільки перебуваючи на свободі, не маючи запобіжного заходу, знаючи їх місце проживання, зможе впливати на них з метою зміни показів на такі, що не відповідають дійсності та виправдовують його як підозрюваного.

За таких обставин, слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження слідчого у клопотанні щодо існування цього ризику.

Разом з цим, з урахуванням критеріїв, що мають враховуватися при встановленні наявності того чи іншого ризику, на які наявне посилання вище, слідчий суддя дійшов висновку, що обставини, на які орган досудового розслідування посилається в обґрунтування наявності ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином - не знайшли свого підтвердження під час розгляду клопотання, у зв'язку із чим цей ризик не враховується слідчим суддею при обранні запобіжного заходу.

Щодо можливості застосування до підозрюваного ОСОБА_4 більш м'якого запобіжного заходу слідчий суддя вважає, що наявність передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України ризиків, тяжкість покарання, яке загрожує останньому, фактичні обставини, за яких він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, а також дані про особу підозрюваного, свідчать про те, що інші, більш м`які, запобіжні заходи ніж домашній арешт, не можуть бути достатніми для запобігання вищенаведеним ризикам та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, так як особисте зобов`язання занадто - м`який запобіжний захід, враховуючи наявні ризики та обставини вчиненого; особисту поруку не можливо застосувати, оскільки жодна особа, яка б заслуговувала на відповідну довіру, не звернулась до органу досудового розслідування з метою поручитись за підозрюваного; застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту є найдоцільніший на даний час у вказаному кримінальному провадженні, що буде співрозмірним та достатнім заходом для забезпечення належного виконання останнім своїх процесуальних обов`язків.

З урахуванням періоду воєнного стану на території України підозрюваний ОСОБА_17 має право після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 20 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатися з місця проживання з метою перебування в укритті.

Згідно з ст. 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 194, 196, 205, 206 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту в межах строку досудового розслідування, тобто по 10.05.2024, без застосування електронних засобів контролю.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_4 , залишати місце свого проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме :

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

-не відлучатися за територію міста Бровари та Броварського району Київської області без дозволу слідчого, прокурора та суду.

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Обов`язки, визначені ухвалою суду, покладаються на підозрюваного, згідно ч. 7 ст. 194 КПК України, на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжено за клопотанням прокурора.

Згідно ч. 4 ст. 181 КПК України орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню в порядку, передбаченому для виконання судових рішень, на підставі ст. 205 КПК України.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що відповідно до частини п`ятої статті 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ознайомити та вручити підозрюваному під розписку копію ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту без електронних засобів контролю.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1