Справа №639/3740/24
Провадження №1-кс/639/839/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного 05.04.2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000340 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Мотивоване клопотання тим, що у провадженні СВ ВП № 1 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000340 від 05.04.2024 за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 03.04.2024 невстановлена особа знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , в умовах воєнного стану таємно, шляхом вільного доступу, здійснила крадіжку деталей з кондиціонеру, який розташований на краю магазину « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

За данним фактом 05.04.2024 розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, відомості внесені до ЄРДР за №0000340.

Слідчим СВ ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області 25.06.2024 у період часу з 13 години 00 хвилин до 13 години 25 хвилин, проведено слідчу (розшукову) дію, а саме огляд місця події проведеного за адресою: АДРЕСА_2 , де ОСОБА_4 добровільно видав співробітникам поліції наступне майно, яке в подальшому було вилучено:

- металеві трубки завернуті у спіраль які було поміщено у експертний сейф-пакет №SUD 4022211.

Прокурор зазначає, що вилучене майно має безпосереднє значення для встановлення обставин події, та воно можливо може бути об`єктами вчинення злочину.

Крім того виникла гостра необхідність у дослідженні їх у експертних установах, з метою встановлення ринкової вартості, пред`явлення їх для впізнання та ідентифікації потерпілій, з метою подальшого доказування у кримінальному провадження та встановлення істини по справі.

Постановою слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області від 25.06.2024 зазначене вище майно визнано речовим доказом по кримінальному провадженню.

Отже, підставою для накладення арешту на майно є факт вилучення вищевказаного майна, яке має доказове значення вчинення кримінального правопорушення - злочину, передбаченогоч. 4 ст. 185 КК України.

Метою накладення арешту на вказаніречові докази є їх збереження, оскільки, його повернення призведе до неминучого приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження, з метою уникнення винною особою кримінальної відповідальності за скоєний злочин.

Відтак, повернення вилученого майна негативно вплине на встановлення істини по кримінальному провадженню, унеможливить проведення судових експертиз по кримінальному провадженню.

Тому, звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що йдеться в ч. 2 ст. 170 КПК України.

У судове засідання прокурор Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності, вказав, що підтримує подане клопотання в повному обсязі та просить його задовольнити.

Власник майна в судове засідання також не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій зазначає, що проти арешту майна не заперечує.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України неприбуття прокурора та власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Перевіривши доводи поданого клопотання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Судовим розглядом встановлено, що у провадженні СВ ВП № 1 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000340 від 05.04.2024 за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Слідчим СВ ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області 25.06.2024 у період часу з 13 години 00 хвилин до 13 години 25 хвилин, проведено слідчу (розшукову) дію, а саме огляд місця події проведеного за адресою: АДРЕСА_2 , де ОСОБА_4 добровільно видав співробітникам поліції металеві трубки завернуті у спіраль, які в подальшому було вилучено та поміщено у експертний сейф-пакет №SUD 4022211.

Слідчим СВ ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області 25.06.2024 у період часу з 16 години 23 хвилин до 16 години 45 хвилин, проведено слідчу (розшукову) дію, а саме огляд місця події проведеного за адресою: АДРЕСА_3 , де ОСОБА_5 , працівниця пункту прийому металобрухту, добровільно видала співробітникам поліції мідні обмотки вагою 3,55 кг, які в подальшому було вилучено та поміщено у експертний сейф-пакет № PSP4248704.

Постановою слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області від 25.06.2024 зазначене вище майно визнано речовим доказом по кримінальному провадженню.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

За змістом п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, зокрема підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів (п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України), у цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Стороною обвинувачення доведено, що вилучене під час огляду місця події майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, а також зберегло на собі його сліди, у зв`язку із чим воно має доказове значення у кримінальному провадженні. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення в цій частині довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Таким чином, без накладання арешту на вищевказане майно в подальшому воно може бути приховане, знищене або передано третім особам, з метою ухиляння від притягнення до кримінальної відповідальності, накладення арешту на вилучене майно необхідно з метою забезпечення збереження речового доказу, у зв`язку з чим клопотання прокурора про арешт майна є законним, обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 132, 167-175 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт, з метою забезпечення збереження речови х доказів, на вилучені під час огляду місця події від 25.06.2024, за адресою: АДРЕСА_2 , металеві трубки завернуті у спіраль які було поміщено у експертний сейф-пакет №SUD 4022211.

Майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1