провадження №: 1-кс/752/118/24
У Х В А Л А

12.03.2024 року слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000479 відомості щодо якого внесені 29.09.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді звернувся адвокат із вказаним клопотанням, в якому просить скасувати арешт з майна, який накладений ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 16.10.2023 у справі №752/20876/23 (провадження №1-кс/752/8449/23), а саме з мобільного телефону марки «iPhone 13 mini», IMEI 1: НОМЕР_1 ; IMEI 2: НОМЕР_2 , у чохлі чорного кольору з СІМ-картою оператора мобільного зв`язку «Київстар» з номером телефону: НОМЕР_3 , який був поміщений до спец. пакету №NPU1303460.

В обґрунтування поданого клопотання адвокат зазначив, що починаючи з 11.10.2023 обмежується право власності ОСОБА_3 , при цьому вилучений телефон необґрунтовано перебуває в користуванні та розпорядженні слідчих, що очевидно не має будь-якого значення для кримінального провадження та не існує будь-якої іншої потреби щодо утримання такого.

До початку розгляду справи власник майна ОСОБА_3 та його представник ОСОБА_4 подали заяву про розгляд клопотання за їх відсутності, вимоги викладені підтримали та просили їх задовольнити.

Разом з цим, до початку розгляду клопотання слідчий групи слідчих у вказаному кримінальному провадженні подала заяву без її участі та копії матеріалів кримінального провадження на підставі яких було накладено арешт.

Слідчий суддя, вивчивши вказане клопотання та документи на підставі яких прийнято судове рішення про накладення арешту майна, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити вказане клопотання, виходячи з наступного.

Положеннями частини 1 стаття 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням Головного Управління Національної поліції України у м. Києві. за процесуального керівництва Київської міської прокуратури, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000479 відомості щодо якого внесені 29.09.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 16.10.2023, накладено арешт на вищевказане майно, на підставі п. 1 ч. 2 ст.170 КПК України, тобто з метою збереження речових доказів.

Разом з тим, із матеріалів наданих слідчим вбачається, що 10.11.2023 проведено огляд вищевказаного мобільного телефону з якого вилучено інформацію, яка має значення для даного кримінального провадження, що підтверджується протоколом огляду.

Окрім цього, слід зазначити, що відповідно до п. 2 ч. 3. ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.

Таким чином, процесуальний закон чітко визначає підстави для застосування заходів забезпечення кримінального провадження з обов`язком слідчого або прокурора довести слідчому судді, що такі заходи виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який слідчий зазначав у своєму клопотанні.

Положеннями ст.ст. 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому дим Кодексом.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про те, що у подальшому арешті майна відпала потреба, процесуальні та слідчі дії з вищевказаним мобільним телефоном не проводяться, подальший арешт майна є неспівмірним втручанням у право власності ОСОБА_3 . Водночас, слідчим не доведено подальшу необхідність в арешті майна, а тому клопотання представника власника майна про скасування арешту з майна, підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170, 174, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна - задовольнити.

Скасувати арешт з майна, який накладений ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 16.10.2023 у справі №752/20876/23 (провадження №1-кс/752/8449/23), а саме з мобільного телефону марки «iPhone 13 mini», IMEI 1: НОМЕР_1 ; IMEI 2: НОМЕР_2 , у чохлі чорного кольору з СІМ-картою оператора мобільного зв`язку «Київстар» з номером телефону: НОМЕР_3 , який був поміщений до спец. пакету №NPU1303460.

Ухвала підлягає негайному виконанню та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1