Справа № 758/5737/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2024 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 24.01.2024 за №0000212 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 194 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

В травні 2024 року представник власника майна ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 звернувся до Подільського районного суду міста Києва з клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 24.01.2024 за №0000212 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 194 КК України. В обгрунтування клопотання вказав, що ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 03.04.2024 накладено арешт на транспортний засіб марки «ТОЙОТА ЛЕНД КРУЗЕР», державний номерний знак, НОМЕР_1 , чорного кольору, який на праві приватної власності належить ОСОБА_3 .

В судове засідання, будучи належним чином повідомленим, представник власника майна не з`явився.

Прокурор, будучи належним чином повідомленим, в судове засідання не з`явився, надіслав на адресу суду письмові пояснення, в яких зазначив, що, відповідно до вимог ч.4 ст.216 КПК України, матеріали кримінального провадження №0000212 від 24.01.2024 направлено до Територіального управління ДБР для організації подальшого розслідування.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до статті 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Положеннями частини другої статті 131 КПК України закріплено, що до заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема, входить арешт майна.

Згідно з п.1 ч.2 ст.132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

В свою чергу, частиною першою статті 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя звертає увагу, що чинним кримінальним процесуальним законодавством не визначена підсудність клопотань про скасування арешту майна.

Положеннями частини першої статті 9 КПК України закріплено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до частини шостої статті 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

За змістом ч.1 ст.7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права, законність, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень.

Здійснивши системний аналіз норм чинного кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя зазначає, що клопотання про скасування заходу забезпечення кримінального провадження (зокрема, арешту майна), повинно подаватись до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Вказаний висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 28 січня 2020 року по справі №591/3603/19.

Як встановлено зі змісту клопотання та долучених до нього доказів, на даний час досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000212 від 24.01.2024 здійснюється Територіальним управлінням ДБР, як органом досудового розслідування, що знаходиться поза межами територіальної юрисдикції Подільського районного суду міста Києва.

Враховуючи вищевикладене, оскільки клопотання про скасування арешту майна подане з порушенням правил територіальної підсудності, матеріали клопотання підлягають поверненню суб`єкту звернення.

Керуючись статтями 3, 7, 9, 131, 132, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Матеріали клопотання представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 24.01.2024 за №0000212 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 194 КК України - повернути особі, які його подала.

Повернення клопотання не позбавляє права повторно звернутися до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1