Справа № 185/4613/24
Провадження № 1-кс/185/534/24
29 квітня 2024 року м.Павлоград
Слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , старшого слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши в судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дніпропетровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_4 , про застосування до підозрюваного:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Межиріч Павлоградського району, Дніпропетровської області, українця, громадянина України, який має неповну вищу освіту, неодружений, військовослужбовець Збройних сил України, військової частини НОМЕР_1 у званні старшого сержанта на посаді командира відділення, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
Відповідно до матеріалів клопотання військовослужбовець ОСОБА_5 , 27.04.2024 близько о 00 год. 20 хв., в нічний час доби, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, керуючи технічно справним автомобілем «Audi Q5», реєстраційний номер НОМЕР_2 , який належить громадянці ОСОБА_7 , на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_3 від 05.01.2022, рухався по АДРЕСА_1 , яка має по одній смузі руху, зі швидкість близько 150 км/год. Водій ОСОБА_5 маючи об`єктивну можливість своїми односторонніми діями забезпечити безпеку дорожнього руху, не врахував дорожню обстановку, не впевнився що його дії будуть безпечними та не створять небезпеки іншим учасникам дорожнього руху, не маючи будь-яких перешкод технічного і фізичного характеру для забезпечення безпеки дорожнього руху, грубо порушуючи Правила дорожнього руху, та не дотримуючись безпечного швидкісного режиму під час свого руху, у місці де проїзна частина має поворот праворуч, здійснив виїзд за межі проїзної частини прямо, втратив керування автомобілем, з подальшим перекиданням транспортного засобу на пустирі. Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди пасажири автомобіля «Audi Q5», реєстраційний номер НОМЕР_2 , ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_4 , отримали тілесні ушкодження.
Своїми діями водій ОСОБА_5 грубо порушив вимоги п. 12.1 Правил дорожнього руху. Порушення водієм ОСОБА_5 п. 12.1 Правил дорожнього руху з технічної точки зору, знаходиться в причинному зв`язку з настанням даної дорожньо-транспортної пригоди.
Таким чином, невиконання вищевказаного пункту Правил дорожнього руху призвело до даної дорожньо-транспортної пригоди, внаслідок якої пасажирам автомобіля «Audi Q5», реєстраційний номер НОМЕР_2 , ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_4 , спричинено тілесне ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми, струсу головного мозку, забою м`яких тканин тім`яної ділянки ліворуч, закритого переломо-вивиху монтеджи лівого передпліччя зі зміщенням, ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 , спричинено тілесне ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми, струсу головного мозку, закритої хребтової травми, відриву поперечних виростків LI-LIII ліворуч, садна, забої м`яких тканин лобної ділянки ліворуч, носа, обличчя, грудної клітини, поперекового відділу хребта, ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_3 , спричинено тілесне ушкодження у вигляді відкрита черепно-мозкова травма, струс головного мозку, рана тім`яної ділянки ліворуч, садна обличчя, закритий перелом середньої третини плечової кістки ліворуч зі зміщенням.
Виявлені тілесні ушкодження за своїм характером відносяться до ушкоджень середньої тяжкості, які спричинили тривалий розлад здоров`я на термін понад три тижні (більш ніж як 21 день).
Таким чином ОСОБА_5 , підозрюється вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України, тобто у порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, що спричинило потерпілому середньої тяжкості тілесне ушкодження.
27.04.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України, та 27.04.2024 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
Підозра ОСОБА_5 у вчиненні ним злочину повністю обґрунтована та підтверджується доданими до клопотання доказами.
На думку слідчого, що погоджено з прокурором, під час досудового слідства встановлено наявність ризиків передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, тому просять обрати підозрюваному запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.
В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання частково, просили його задовольнити з підстав зазначених в клопотанні, та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби за адресою його фактичного проживання: АДРЕСА_1 .
Підозрюваний в судовому засіданні погодився з запобіжним заходом, вину визнає, розкаюється, перебуває на стаціонарому лікуванні в лікарні АДРЕСА_2 , просив застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби за адресою його фактичного проживання: АДРЕСА_1 .
Захисник в судовому засіданні зазначив, що підозрюваним ведеться робота щодо надання допомоги в лікуванні потерпілих, у двох осіб не встановлено ступінь тяжкості тілесних ушкоджень, підозрюваний раніше не притягувався до відповідальності, є військовослужбовцем, вину визнає, проти застосування запобіжного заходу не заперечує, однак просив застосувати більш м`який запобіжний захід - домашній арешт в нічний час за адресою проживання та врахувати травми підозрюваного та перебування його на стаціонарному лікуванні, або обрати запобіжний захід у виді особистого зодов`язання.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали, додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання, встановлено наступне.
Згідно вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.
Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу враховується тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця проживання, майновий стан підозрюваного, обвинуваченого, розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, тощо.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
При цьому слід звернути увагу на те, що підозра визнається обґрунтованою у тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Слідчий суддя враховує, що встановлення всіх обставин кримінального провадження, в тому числі доведення факту вчинення злочину, відповідна правова кваліфікація, є метою досудового розслідування.
Крім цього, стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведення винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.
Враховуючи наявні у матеріалах клопотання докази, вважаю, що на даний час є достатні підстави вважати підозру обґрунтованою, так як на даний час існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться мова - підозрюваний, міг вчинити правопорушення, та дана інформація не спростована іншими доказами.
Що стосується ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, то слідчим та прокурором обґрунтовано та доведено наявність ризиків, а саме: що, враховуючи тяжкість злочину, останній може: 1) переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, 3) незаконно впливати на потерпілого, свідків у кримінальному провадженні.
Беззаперечних даних, які б виключали вказані ризики, слідчим суддею на даний час не встановлено.
Щодо особи підозрюваного в судовому засіданні встановлено, що підозрюваний раніше не судимий, неодружений, не має утриманців, є військовослужбовцем ЗСУ, має постійне місце проживання, тобто має певні соціальні зв`язки, перебуває на стаціонарному лікуванні в Комунальному некомерційному підприємстві «ПАВЛОГРАДСЬКА ЛІКАРНЯ ІНТЕНСИВНОГО ЛІКУВАННЯ» ПАВЛОГРАДСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ.
Вирішуючи питання щодо обрання підозрюваному запобіжного заходу слідчий суддя враховує мету застосування запобіжного заходу, тяжкість кримінального правопорушення, яке інкримінуються підозрюваному, а також обставини у відповідності до вимог ст. 178 КПК України, що характеризують підозрюваного.
Відповідно до ч. 2 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, зазначаються конкретні обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, що покладаються на підозрюваного, обвинуваченого, та у випадках, встановлених цим Кодексом, строк, на який їх покладено.
Отже, з огляду на викладені обставини та на наявність обґрунтованої підозри скоєння підозрюваним кримінального правопорушення, враховуючи тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, особу підозрюваного, який раніше не судимий, має певні соціальні зв`язки, є військовослужбовцем ЗСУ, наявність у нього місця постійного проживання, а також враховуючи інші обставини визначені ст. 178 КПК України, з метою запобігання вищевказаним ризикам, необхідно обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час з покладанням на підозрюваного обов`язків відповідно до вимог ч. 2 ст. 196, ст. 194 КПК України , так як саме такий запобіжний захід зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, що випливають зі змісту ст. 177 КПК України, та повною мірою забезпечить запобігання ризикам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків у кримінальному провадженні.
Згідно з ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Приймаючи зазначене рішення, слідчим суддею враховуються також і вимоги, передбачені ч. 2 ст. 181 КПК України, згідно з якими домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Виходячи з викладеного, керуючись ст. 131, 132, 176-178, 181, 193, 194, 196, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання старшого слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дніпропетровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_4 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задовольнити частково.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час строком на 60 днів, в межах строку досудового розслідування, з 27.04.2024 до 25 червня 2024 року включно.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до суду, прокуратури, органу досудового розслідування.
Виконання ухвали доручити Павлоградському РВП ГУНП в Дніпропетровській області.
Зобов`язати орган Національної поліції негайно поставити на облік ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому.
Звільнити ОСОБА_5 з під варти в залі суду негайно.
Строк дії ухвали - до 25 червня 2024 року включно, в межах строку досудового розслідування.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1