Справа № 646/4024/24
№ провадження 1-кс/646/1696/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.06.2024 м. Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова, за участі секретаря судового засідання ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу представника ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора уповноваженої особи Харківської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 25.03.2024,

встановив:

03.06.2024 через підсистему «Електронний суд» до слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова звернувся адвокат ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_2 , в якій просить визнати незаконною бездіяльність уповноваженої особи Харківської обласної прокуратури щодо поданої ним заяви від 25.03.2024; зобов`язати уповноважену особу Харківської обласної прокуратури виконати вимоги, передбачені ст.214 КПК України, за заявою адвоката ОСОБА_3 від 25.03.2024, а саме внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за фактом складання у кримінальному провадженні №0000659 від 07.06.2023 завідомо неправдивого повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 19.03.2024, яке поєднане з обвинуваченням у вчиненні тяжкого злочину, за ознаками злочинів, передбачених ч.2 ст.366, ч.2 ст.372 КК України та повторно розглянути заяву адвоката ОСОБА_3 від 25.03.2024 в частині скасування повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 19.03.2024 у кримінальному провадженні №0000659 від 07.06.2023.

Скарга обґрунтована тим, що 25.03.2024 адвокат ОСОБА_3 звернувся до керівника Харківської обласної прокуратури з заявою про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей за ознаками злочинів, передбачених ч.2 ст.366, ч.2 ст.372 КК України, у зв`язку зі складанням у кримінальному провадженні №0000659 від 07.06.2023 завідомо неправдивого повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 19.03.2024, яке поєднане з обвинуваченням у вчиненні тяжкого злочину та скасування повідомлення про підозру від 19.03.2024 у вчиненні кримінального правопорушення у вищевказаному кримінальному провадженні. Листом за вих. №09/2/2-1766-24 від 03.04.2024 за підписом процесуального керівника - прокурора відділу обласної прокуратури ОСОБА_4 було відмовлено у задоволенні заяви із-за безпідставності звернення, така відома була оскаржена до слідчого судді. Ухвалою слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 26.04.2024 скаргу задоволено частково, зобов?язано уповноважену особу Харківської обласної прокуратури, крім осіб, які були та/або є процесуальними керівниками у кримінальному провадженні №0000659 від 07.06.2023 повторно розглянути заяву адвоката ОСОБА_3 від 25.03.2024. Після постановлення ухвали слідчим суддею адвокат ОСОБА_3 02.05.2024 звернувся до керівника Харківської обласної прокуратури з проханням вжити заходи до усунення порушень щодо розгляду його звернення від 02.04.2024. Листом за вих. №09/2/2-1766-24 від 22.05.2024 за підписом першого заступника керівника обласної прокуратури - на підставі розгляду заяви від 25.03.2024 (звернення від 02.04.2024 року), ОСОБА_3 відмовлено у внесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за ознаками злочинів, передбачених ч. 2 ст. 366 КК України та ч. 2 ст.372 КК України. В частині скасування повідомлення про підозру рішення не прийнято. На думку представника заявника, прокурор не дає жодної оцінки викладеним обставинам в заяві, проте упереджено та передчасно зробив висновок про відсутність ознак кримінальних правопорушень, такі дії прокурора є незаконними. Оскільки ОСОБА_3 вважає відмову у розгляді його заяви незаконною, він був змушений звернутися до слідчого судді з даною скаргою.

Прокурор надав 10.06.2024 через підсистему «Електронний суд» заперечення на скаргу, вважає є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню. Прокурор зазначив, що твердження представника заявника про те, що слідчий внесла завідомо неправдиві відомості, підробивши повідомлення про підозру є хибними. Посилання представника заявника на нібито наявність у підозрюваного алібі є нічим іншим, як намаганням надати ОСОБА_2 можливість уникнути кримінальної відповідальності. Прокурор зазначив, що обґрунтованість підозри підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами. Так, у заяві від 25.03.2024 ОСОБА_3 не спростував факти і відомості, які викладені у повідомленні про підозру ОСОБА_2 , а викладені у цій заяві доводи стосуються питання реалізації стороною захисту повноважень у кримінальному провадженні відповідно до положень глав 3, 22 КПК України. Зазначив, що 09.04.2024 ОСОБА_2 оголошено у розшук, а ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_2 з метою приводу для його участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Представник заявника в судове засідання не з`явився, у скарзі просив розглянути її без його участі.

Прокурор у судове засідання також не з`явився, подав заяву про розгляд скарги без його участі що відповідно до ст.306 КПК України не перешкоджає розгляду скарги.

На підставі ч. 4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши скаргу з доданими до неї матеріалами, заперечення прокурора з доданими до неї матеріалами, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Так, слідчим суддею встановлено, що адвокат ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_2 звернувся до Харківської обласної прокуратури з заявою, датованою 25.03.2024, про внесення відомостей до ЄРДР за фактом складання 19.03.2024 у кримінальному провадженні №0000659 старшим слідчим Слідчого управління Головного управління Національної поліції в Харківській області старший лейтенант поліції завідомо неправдивого повідомлення про підозру ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.190 КК України.

У зв`язку з неналежним розглядом заяви, на думку ОСОБА_3 , бездіяльність уповноваженої особи Харківської обласної прокуратури оскаржена до слідчого судді.

Ухвалою слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 26.04.2024 скаргу задоволено частково, зобов`язано уповноважену особу Харківської обласної прокуратури, крім осіб, які були та/або є процесуальними керівниками у кримінальному провадженні №0000659 від 07.06.2023 повторно розглянути заяву адвоката ОСОБА_3 від 25.03.2024.

ОСОБА_3 02.05.2024 звернувся до керівника Харківської обласної прокуратури з проханням вжити заходи до усунення порушень щодо розгляду його звернення від 02.04.2024, про що повідомити його письмово.

Листом за вих. №09/2/2-1766-24 від 22.05.2024 ОСОБА_3 відмовлено у внесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 25.03.2024, через те, що доводи заяви зводяться до незгоди сторони захисту з оголошенням підозри, її формулюванням та обсягом.

Положеннями частини 1 статті 24 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Так, порядок оскарження рішень, дій або бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування визначено главою 26 КПК України (параграф 1, статті 303-308 цього Кодексу).

Пункт 1 ч.1 ст.303 КПК України передбачає, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням (частина 1 статті 1 КК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 1 КК України для здійснення цього завдання КК України визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовуються до осіб, що їх вчинили.

Кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 11 КК України).

За змістом ст. 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та початку досудового розслідування є подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або самостійне виявлення слідчим, прокурором з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Отже, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

При цьому, виходячи зі змісту ч.4 ст. 214 КПК України повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення наділені слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення.

Згідно з постановою Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі №818/1526/18 (провадження №11-1263апп18) у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Досудове розслідування розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, і не можуть слугувати механізмом для безпідставного переслідування осіб у разі незгоди з їх рішеннями або суб`єктивними припущеннями про їх злочинні дії.

Оцінка процесуальних дій та рішень сторони обвинувачення, їх законність і обґрунтованість, під час розслідування кримінального провадження можуть бути предметом судового розгляду у порядку визначеному процесуальним законом.

Таким чином, уповноважені особи Харківської обласної прокуратури при повторному зверненні ОСОБА_3 (02.05.2024) щодо розгляду його заяви від 25.03.2024, дотримались вимог чинного законодавства України: зареєстрували заяву, перевірили її та встановили факт відсутності обставин, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення, зазначеного представником заявника.

Щодо доводів про складанння слідчим завідомо неправдивого повідомлення про підозру слідчий суддя також зазначає наступне.

Зміст письмового повідомлення про підозру має відповідати вимогам, передбаченим ч. 1 ст. 277 КПК України, а саме містити наступні відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

За змістом ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається затриманій особі в день його складання слідчим або прокурором не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Як вбачається із повідомлення про підозру від 19.03.2024, в ній вказані зміст підозри та правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_2 із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, внаслідок чого підозра може бути змінена.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Отже, на стадії досудового розслідування, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

У відповідності до змісту ст. 368 КПК України, питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні, правильності кваліфікації дій та винуватості особи в його вчиненні, вирішуються судом під час ухваленні вироку, тобто на стадії судового провадження.

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його винуватості, дослідження та оцінка зібраних у справі доказів з точки зору їх належності, допустимості, достовірності, а сукупності таких доказів - з точки зору їх достатності та взаємозв`язку, потребують перевірки та оцінки у кримінальному провадженні під час судового розгляду по суті.

Таким чином, слідчий суддя під час досудового розслідування позбавлений можливості надати доводам скарги щодо правдивості або неправдивості повідомлення про підозру, тому вимога щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань задоволенню не підлягає.

Крім того, слідчий суддя відмовляє у задоволенні вимог скарги щодо визнання незаконною бездіяльність уповноваженої особи Харківської обласної прокуратури щодо поданої ним заяви від 25.03.2024 та зобов`язання повторно розглянути заяву від 25.03.2024 в частині скасування повідомлення про підозру оскільки дані вимоги є похідними від основної вимоги скарги, від результатів розгляду якої залежить вирішення похідних вимог.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 303, 305-307, 309, 371-372 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ :

У задоволенні скарги представника ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора уповноваженої особи Харківської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 25.03.2024 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_5