Суддя ОСОБА_1 .
Справа № 644/4805/24
Провадження № 1-кс/644/780/24

УХВАЛА

19 червня 2024 року слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянув клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 , по матеріалу досудового розслідування, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000900 від 17.06.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна,

установив:

Старший слідчий СВ ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 подала клопотання, в якому просила:

накласти арешт на майно, яке вилучене в ході огляду місця події 17.06.2024 року за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: телевізор «LG», модель 49UM71OOPLB; пульт дистанційного керування «LG», модель АКВ75375608; дріт чорного кольору від телевізора; два метрових кріплення для телевізора чорного кольору; ніж з рукояткою чорного кольору;

накласти арешт на майно, яке вилучене в ході затримання 17.06.2024 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку ст. 208 КПК України, а саме: зв`язку ключів з трьох ключів; ключи від домофону коричневого кольору, бірку синього кольору з написом «Д 59 К 58»; мобільний телефон Redmi Note 9S, ІМЕІ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 з сім картками НОМЕР_3 , НОМЕР_4 ; мобільний телефон Redmi 8 А, ІМЕІ НОМЕР_5 , НОМЕР_6 без сім карток.

Клопотання вмотивовано тим, що в період часу з 15.06.2024 року по 17.06.2024 року невстановлені особи, орендуючи квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , таємно викрали майно, що належить ОСОБА_6 , чим спричинили останньому матеріальну шкоду.

За даним фактом 17.06.2024 року у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000900 було зареєстровано кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185КК України.

Прокурор та слідчий в судове засідання не прибули, про час та місце розгляду справи були належним чином повідомлені, причину неявки суду не повідомили.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття прокурора та слідчого у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, і тому суд вважає за можливе розглянути клопотання за відсутності прокурора та слідчого.

Вивчивши матеріали клопотання, оцінивши надані докази, слідчий суддя дійшов наступного…

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що в період часу з 15.06.2024 року по 17.06.2024 року невстановлена особа, орендуючи квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , таєно викрала майно, що належить ОСОБА_6

17.06.2024 року в ході проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено ОСОБА_5 , у якого в руках виявлені та вилучені наступні предмети: телевізор «LG», модель 49UM71OOPLB; пульт дистанційного керування «LG», модель АКВ75375608; дріт чорного кольору від телевізора; два метрових кріплення для телевізора чорного кольору; ніж з рукояткою чорного кольору.

Того ж дня, в ході затримання ОСОБА_5 слідчим виявлені та вилучені наступні предмети: зв`язку ключів з трьох ключів; ключи від домофону коричневого кольору, бірку синього кольору з написом «Д 59 К 58»; мобільний телефон Redmi Note 9S, ІМЕІ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 з сім картками НОМЕР_3 , НОМЕР_4 ; мобільний телефон Redmi 8 А, ІМЕІ НОМЕР_5 , НОМЕР_6 без сім карток.

Постановами слідчого від 17.06.2024 року вказані вище предмети визнані речовими доказами.

Пунктом 7 частини 2 статті 131 КПК України визначено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконано завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

За змістом ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів і інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 100 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Статтею 98 КПК України встановлено, що матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально - протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом, є речовими доказами по справі.

З метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, а також для можливості призначення і проведення відповідних судових експертиз та долучення в якості речового доказу до вищевказаного кримінального провадження, слід накласти арешт на майно.

Вищезазначене майно відповідає вимогам ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України щодо речових доказів, а саме: є об`єктом, який зберіг на собі сліди, які можуть бути використані як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Вилучене майно має доказове значення по кримінальному провадженню, оскільки зазначене майно цілком відповідає критеріям, зазначеним у частині 2 статті 167 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 32, 110, 131, 132, 167, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотаннязадовольнити.

Накласти арешт на майно, яке вилучене в ході огляду місця події 17.06.2024 року за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: телевізор «LG», модель 49UM71OOPLB; пульт дистанційного керування «LG», модель АКВ75375608; дріт чорного кольору від телевізора; два метрових кріплення для телевізора чорного кольору; ніж з рукояткою чорного кольору.

Накласти арешт на майно, яке вилучене в ході затримання 17.06.2024 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку ст. 208 КПК України, а саме: зв`язку ключів з трьох ключів; ключи від домофону коричневого кольору, бірку синього кольору з написом « НОМЕР_7 »; мобільний телефон Redmi Note 9S, ІМЕІ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 з сім картками НОМЕР_3 , НОМЕР_4 ; мобільний телефон Redmi 8 А, ІМЕІ НОМЕР_5 , НОМЕР_6 без сім карток.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1