Справа №591/3930/18 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-сс/816/102/24 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - рішення слідчого про закриття кримінального провадження
УХВАЛА

Іменем України

22 лютого 2024 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми клопотання заявника ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Зарічного районного суду м. Суми від 05.06.2023 щодо відмови у задоволенні його скарги на постанову слідчого про закриття кримінального провадження,

установила:

Ухвалою слідчого судді Зарічного районного суду м. Суми від 05.06.2023 було відмовлено ОСОБА_7 у задоволенні його скарги на постанову ст. слідчого Четвертого СВ (з дислокацією у м. Суми) ТУ ДБР, розташованого у м. Полтава, від 14.05.2021 про закриття кримінального провадження № 0000174 від 05.05.2018 за ч. 2 ст. 365 КК.

24.11.2023 до Сумського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_7 на вказану ухвалу слідчого судді разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке обґрунтоване тим, що строк на оскарження він пропустив з поважних причин у зв`язку із введенням на території України воєнного стану та виконанням ним завдань територіальної оборони у складі ДФТГ № 3 Сумської територіальної громади.

Будучи належним чином повідомленими про час і місце апеляційного розгляду, учасники кримінального провадження в судове засідання не з`явились, від ОСОБА_7 і прокурора ОСОБА_8 надійшли письмові заяви про розгляд клопотання про поновлення процесуального строку у їх відсутність, тому колегія суддів вважає за можливе здійснити розгляд вказаного клопотання у відсутність сторін, що не суперечить вимогам кримінального процесуального закону.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст клопотання ОСОБА_7 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданого клопотання, колегія суддів вважає, що вказане вище клопотання задоволенню не підлягає з таких підстав.

Зокрема, відповідно ст. 113 КПК, процесуальні строки це встановлені законом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії; будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу, а згідно п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК, апеляційна скарга може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення. При цьому пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою суду (ч. 1 ст. 117 КПК), а згідно п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження (ст. 7 КПК), однією з яких є розумні строки, тобто такі, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень, що забезпечують надійний захист законних iнтepeciв учасників кримінального провадження (заявника, потерпілого), iнтepeciв правосуддя, а також забезпечують реальну можливість використати вci передбачені законом засоби для реалізації права на справедливий суд. Для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку законодавець і встановив процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого КПК. При цьому правило дотримання п`ятиденного строку має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності. Це правило надає особі, яка має право на апеляційне оскарження, більш ніж достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати апеляційну скаргу або не подавати, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях наголошував, що «правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави; питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку; проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження; у кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності» (рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України»). «Доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд» (рішення від 12.07.2007 у справі «Станков проти Болгарії»), а «…безпідставне поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності і, як наслідок, тягне порушення ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод» (рішення від 29.10.2010 у справі «Устименко проти України»).

Тобто, особа, яка бажає подати апеляційну скаргу має діяти сумлінно для того, що б ефективно реалізувати своє право, незважаючи на те, що ст. 117 КПК і містить положення щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку, оскільки строками визначаються часові межі існування правовідносин у кримінальному процесі, в яких повинно відбутися здійснення прав і виконання обов`язків учасниками (сторонами) кримінального провадження, а правові норми встановлюють не тільки «що» і «як» потрібно зробити, але і «в які строки», що є обов`язковим елементом поведінки відповідного суб`єкта кримінального провадження і виступає як один з показників правомірності юридичної діяльності учасників процесу.

Суворе дотримання строків у кримінальному процесі неможливе без чіткого знання правил їх обчислення. Для правильного обчислення строку важливого значення набувають приписи правових норм, які стосуються визначення початкового моменту перебігу строку, обставин, що впливають на його перебіг, і встановлення моменту його закінчення. При цьому кримінальне процесуальне законодавство має певні виключення із наведеного вище правила, зокрема для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення; якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому ст. 382 цього Кодексу, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення (ч. 3 ст. 395 КПК).

Під поважними причинами пропущення процесуального строку необхідне розуміти неможливість особи подати скаргу у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала апеляційну скаргу, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Зазначені обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

05.06.2023 слідчим суддею Зарічного районного суду м. Суми було відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_7 на постанову ст. слідчого Четвертого СВ (з дислокацією у м. Суми) ТУ ДБР, розташованого у м. Полтава, про закриття кримінального провадження № 0000174 від 05.05.2018 за ч. 2 ст. 365 КК.

Вказана скарга ОСОБА_7 хоч і була розглянута без участі останнього, але з його обов`язковим викликом, тобто ОСОБА_7 був належним чином і у встановлений законом спосіб повідомленим про дату, час та місце судового розгляду його скарги, проте в судове засідання ОСОБА_7 не прибув, а до суду першої інстанції подав клопотання про розгляд скарги без його участі (а. к. п. 31), що свідчить про обізнаність ОСОБА_7 про судовий розгляд справи 05.06.2023.

Після ухвалення рішення, копія ухвали слідчого судді від 05.06.2023 в цей же день була направлена на адресу усіх учасників кримінального провадження, в тому числі і заявнику ОСОБА_7 (а. к. п. 38). Одночасно 07.06.2023 вказана ухвала слідчого судді була оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Разом з тим, 20.11.2023 ОСОБА_7 звернувся до суду першої інстанції і отримав копію ухвали слідчого судді від 05.06.2023, а до апеляційного суду вже звернувся 24.11.2023.

З огляду на викладене, приписи ч. 3 ст. 395 КПК не розповсюджуються на ОСОБА_7 , початок строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді для нього розпочався 06.06.2023, а останнім днем цього процесуального терміну є 10.06.2023. При цьому необхідно зауважити, що і у випадках, прямо передбачених ч. 3 ст. 395 КПК, «…можливість поновлення строку не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження» (рішення ЄСПЛ від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України», п. 41).

Таким чином, наведені ОСОБА_7 причини пропуску строку на апеляційне оскарження не містять будь-яких обставин, що свідчать про наявність об`єктивних і поважних причин, які б могли завадити йому оскаржити рішення слідчого судді у встановлений законом строк, тому колегія суддів вважає за необхідне відмовити ОСОБА_7 в задоволенні його клопотання про поновлення строку.

Керуючись ст. 395 і 399 КПК України,

постановила:

Відмовити ОСОБА_9 у задоволенні його клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Зарічного районного суду м. Суми від 05.06.2023 щодо відмови у задоволенні його скарги на постанову про закриття кримінального провадження.

Повернути ОСОБА_9 його апеляційну скаргу разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Касаційна скарга на ухвалу може бути подана безпосередньо до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4