Справа № 450/3931/23 Провадження № 1-кп/450/447/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2023 року Пустомитівський районний суд Львівської області в складі :

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Пустомити клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження та звільнення його від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України в кримінальному провадження внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000199 від 18.07.2023 року за ч. 4 ст. 358 КК України про обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Суховоля, Городоцького району, Львівської області, громадянина України, із середньою спеціальною освітою, працюючого на посаді водія спецтранспорту та машин аеропорту ім. Д. Галицького, одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину, 2010 року народження, не інваліда, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимого,-

в с т а н о в и в :

На розгляді у Пустомитівському районному суді Львівської області перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних проступків, передбачених ч.5 ст.27- ч.1 ст.358, ч.4 ст.358 КК України.

У підготовчому судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 заявив клопотання про закриття кримінального провадження та звільнення його від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України в кримінальному провадження внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000199 від 18.07.2023 року за ч. 4 ст. 358 КК України. Клопотання мотивує тим, що вперше вчинив кримінальний проступок, щиро розкаюється у вчиненому, вину у вчинено визнає повністю, матеріальної шкоди нікому не завдав. Також вказав, що під час досудового розслідування сприяв слідству та співпрацював зі слідчим.

Прокурор в судовому засіданні щодо заявленого клопотання заперечила, вказала, що обвинуваченим вчинено кримінальне правопорушення не вперше. Клопотання є необґрунтованим та відсутні правові підстави для його задоволення.

Суд, вислухавши думку обвинуваченого, прокурора, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 45 КК України особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

У п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності" N 12 від 23 грудня 2005 рокуміститься роз`яснення, згідно з яким звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям (ст. 45 КК України) можливе в разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості.

Дії обвинуваченого ОСОБА_4 органом досудового розслідування кваліфіковано за ч.4 ст. 358 КК України, як використання завідомо підробленого документу.

Відповідно до абз. 3 п. 3Постанови Пленуму Верховного Суду України « Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» від 23.12.2005 року №12дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності заст. 45 КК.

Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки.

Дійове каяття передбачає обов`язкову наявність трьох елементів, а саме: щирого каяття, активного сприяння розкриттю кримінального правопорушення, повного відшкодування заподіяних збитків або усунення заподіяної шкоди.

Таким чином, звільнення особи від кримінальної відповідальності неможливе за відсутності хоча б однієї складової, які в сукупності дають змогу дійти висновку щодо наявності дійового каяття.

Виходячи з системного тлумачення законодавства і судової практики щире каяття характеризує ставлення особи до вчиненого кримінального правопорушення та проявляється в тому, що вона визнає свою вину, щиро жалкує про вчинене, бажає виправити ситуацію, що склалася, дає правдиві показання, негативно оцінює кримінальне правопорушення та засуджує свою поведінку.

При цьому щире каяття - це не формальна вказівка на визнання своєї вини, а відповідне ставлення до скоєного та бажання залагодити провину, що має підтверджуватися конкретними діями, спрямованими на виправлення зумовленої кримінальним правопорушенням ситуації.

Однак, саме по собі, щире каяття є лише пом`якшуючою покарання обставиною, а не підставою, яка обов`язково тягне за собою звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Під активним сприянням розкриттю злочину, слід вважати надання добровільної допомоги органам досудового розслідування будь-яким чином, зокрема таким, як повідомлення правоохоронним органам невідомих їм обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному проваджені, надання доказів, інших відомостей про власну кримінальну діяльність чи діяльність інших осіб, викриття співучасників, надання допомоги в їх затриманні, добровільна видача знарядь та засобів вчинення злочину, майна, здобутого злочинним шляхом або ж допомога у розшуку цього майна.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_4 було пред`явлено завідомо підроблений документ працівникам поліції в ході оформлення матеріалів адміністративного правопорушення.

Сам факт визнання обвинуваченим своєї вини у вчиненні інкримінованого йому кримінального проступку за ч. 4 ст. 358 КК України, та щире каяття, є лише суб`єктивним ставленням обвинуваченого до вчиненого, оскільки він не самостійно повідомив працівникам поліції про те, що отримав підроблене посвідчення, а дані обставини були виявлені та встановлені саме працівниками поліції.

У судовому засіданні обвинувачений не навів переконливих доводів, які б беззаперечно свідчили про те, що він активно сприяв розкриттю злочину, надав органам дізнання допомогу та вичерпну інформацію, сприяв викриттю інших учасників кримінального правопорушення, а отже виконав всі умови, які є необхідними для звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку із дійовим каяттям. Про що і не вказано в обвинувальному акті.

Враховуючи наведене, судом не встановлено наявність необхідних складових дійового каяття в сукупності, які б давали підстави для звільнення особи від кримінальної відповідальності заст. 45 КК України, у зв`язку з чим клопотання ОСОБА_4 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 12, 44, 45 КК України, ст. ст. 284, 286, 288, 314 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

в задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження та звільнення його від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України,- відмовити.

Ухвала може бути оскарженою до Львівського апеляційного суду через Пустомитівський районний суд Львівської області протягом семи діб з дня її проголошення. Особою, яка була відсутня при проголошенні ухвали суду, у той же строк, з дня отримання копії ухвали суду.

Ухвала суду, якщо інше не встановлено КПК України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

СуддяОСОБА_1