ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11-сс/818/1540/23 Доповідач ОСОБА_1
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 грудня 2023 року Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 15.11.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за № 0002255 від 10.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України, -

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 15.11.2023 задоволено клопотання слідчого та застосовано до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у ДУ «Харківський слідчий ізолятор» до 13.01.2024 року, визначено суму застави - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 53680 гривень, при внесенні якої підозрюваний підлягає звільненню з-під варти з покладенням на нього наступних обов`язків: - прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом; не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи; утримуватися від спілкування з потерпілим, свідками, підозрюваними у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну. Не погодившись з зазначеною ухвалою, захисник підозрюваного подала апеляційну скаргу. Захисник ОСОБА_7 просить ухвалу слідчого судді скасувати і постановити нову, обравши запобіжний захід у вигляді цілодобвого домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 . В апеляційній скарзі захисник зазначає, що потерпілим за фактом крадіжки є вітчим підозрюваного. ОСОБА_6 неодноразово брав велосипед та вітчим дозволяв це робити. Більше того, підозрюваний та його вітчим проживають за однією адресою. У зв`язку з чим, потерпілий подав заяву про вчинення крадіжки, що є незрозумілим, можливо через попередню сварку. Щодо наявності ризиків, на які вказує слідчий, захисник посилається на те, що підозрюваний не був затриманий в порядку статті 208 КПК України, до поліції та суду з`явився самостійно, від слідства не переховувався. Дії, які інкриміновані підозрюваному, відбулися вже давно. Даний конфлікт виник через непорозуміння між родичами. Захисник звертає увагу, що підозрюваний має постійне місце проживання, мешкає там з матір`ю, неповнолітньою дитиною 2010 року народження, неофіційно працював будівельником. Визнає свою причетність до події, але вказує, що конфлікт стався через непорозуміння. Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали судового провадження, суд апеляційної інстанції приходить до наступного висновку. Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу. Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки. Як вбачається із матеріалів судового провадження, СВ ХРУП № 1 ГУ НП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0002255 від 10.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України.

14.11.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України.

Застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, оцінюючи сукупність обставин, а саме: наданих органом досудового розслідування доказів на підтвердження наявності обґрунтованої підозри, достатніх підстав вважати, що існують ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України та дані, що характеризують особу підозрюваного, дійшов обгрунтованого висновку про наявність підстав для задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки вони не забезпечать здійснення дієвого контролю за поведінкою підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків. Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками слідчого судді та вважає, що порядок розгляду слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам статей 193-194, 196 КПК України, пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Матеріали, надані слідчим в обґрунтування поданого клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України. При цьому, суд апеляційної інстанції зазначає, що згідно усталеної практики ЄСПЛ «обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими вона обґрунтовується, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

На даний час органом досудового розслідування надані достатні дані, які підтверджують на цей час наявність обгрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому злочину. Наведена захисником версія подій підозрюваного, потребує перевірки органом досудового розслідування.

Мотивованими є висновки слідчого судді щодо існування ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, враховуючи, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого корисливого злочину, у кримінальному провадженні є потерпілий та свідки, показання яких мають істотне значення в кримінальному провадженні. Крім того, підозрюваний вже притягався до кримінальної відповідальності за частиною 4 статті 185 КК України та за частиною 1 статті 125 КК України. Як вбачається зі змісту вироку Київського районного суду м. Харкова від 16.10.2023 ОСОБА_6 було визнано винним у спричиненні умисного легкого тілесного ушкодження потерпілому ОСОБА_8 , який є потерпілим і в даному кримінальному провадженні за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України. Враховуючи наведені дані про особу підозрюваного, суд апеляційної інстанції вважає, що наявність вищенаведених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України є обгрунтованою та доведеною органом досудового розслідування. Заслуговують на увагу доводи захисника про те, що у підозрюваного є постійне місце проживання, дитина 2010 року народження. Однак, як вбачається з протоколів допитів потерпілого та свідка (вітчима та матері підозрюваного), дитина підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає з ними, а ОСОБА_6 проживає окремо. Згідно інформаційного листа ДОП ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області, ОСОБА_6 проживав за адресою: АДРЕСА_1 до вересня 2023 року. Неодноразово влаштовував з родичами з сварки, з побутових приводів.

Суд апеляційної інстанції враховує, що ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58).

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування чи суду, впливати на свідків, потерпілих у кримінальному провадженні або вчинити інше кримінальне правопорушення, апеляційний суд враховує наведені вище обставини, які на даний час виключають можливість застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, про що просить його захисник.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновками слідчого судді щодо виду застосованого до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки саме такий запобіжний захід на початковій стадії досудового розслідування в повній мірі відповідає меті його застосування, якою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання спробам вчинити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Визначаючи підозрюваному альтернативний вид запобіжного заходу - заставу в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, слідчий суддя вважав, що такий розмір достатньою мірою буде гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених статтею 194 КПК України, з чим погоджується колегія суддів, враховуючи, що розмір застави визначено в мінімальних межах, передбачених положеннями статті 182 КПК України для даної категорії злочинів.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо відсутності підстав для скасування ухвали слідчого судді, оскільки порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та вмотивоване рішення, колегією суддів не встановлено, а наведені в апеляційній скарзі доводи захисника не є достатніми для її скасування та застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу на даному етапі провадження.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, -

постановив:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 15.11.2023 - залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий :

Судді: