Справа № 761/1080/24
Провадження № 1-кс/761/1491/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2024 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого детектива другого відділу детективів Підрозділу детективів із захисту фінансів у бюджетній сфері та міжнародної технічної допомоги Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні, внесеного 23.09.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000005, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 205-1, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави,

встановив:

В провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого детектива другого відділу детективів Підрозділу детективів із захисту фінансів у бюджетній сфері та міжнародної технічної допомоги Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні, внесеного 23.09.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000005, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 205-1, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпро, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді застави в загальному розмірі 61419560 грн.

Клопотання мотивоване тим, що другим відділом детективів Підрозділу детективів із захисту фінансів у бюджетній сфері та міжнародної технічної допомоги Головного підрозділу детективів здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000005 від 23.09.2022 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 205-1, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, та за підозрою ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 205-1, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України.

Так, ОСОБА_6 , підозрюється у тому, що він будучи директором TOB «Дніпроагроальянс» та уповноваженим на здійснення адміністративно-господарських та організаційно-розпорядчих функцій в компанії «Дніпро Агро Альянс ЛТД», яка зареєстрована в офшорній зоні на території Республіки Кіпр, а також кінцевим бенефіціарним власником (контролером) із 100 % часткою у статутному капіталі підконтрольних підприємств, які зареєстровані та розташовані на території України, а саме: TOB «Відродження», TOB «Перемога», TOB «Кам`янське Агро», TOB «Дніпроагроальянс», TOB «Агрофірма «Схід Агро», отримуючи на протязі 2017-2021 років доходи у вигляді дивідендів із джерелом походження з України без реєстрації постійного представництва в Україні, діючи за попередньою змовою групою осіб, в порушення п.п. 141.4.2 п. 141.4 ст. 141 Податкового кодексу України, неправомірно використав понижену ставку податку на прибуток на доходи іноземних юридичних осіб у розмірі 5 % замість 15 % та умисно ухилився від сплати податку на прибуток на доходи іноземних юридичних осіб на загальну суму 61 419 560 грн, тобто в особливо великих розмірах.

Кримінальне провадження за № 0000005 зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 23.09.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 205-1, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України.

Дії ОСОБА_6 та ОСОБА_8 стороною обвинувачення кваліфіковано за ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 205-1, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, відповідно - 09.01.2024 останнім повідомлено про підозру у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень.

Як зазначає сторона обвинувачення, ОСОБА_6 був уповноважений на здійснення адміністративно-господарських та організаційно-розпорядчих функцій в компанії «Дніпро Агро Альянс ЛТД» та ТОВ «Дніпроагроальянс», тобто, є службовою особою зазначених юридичних осіб.

Однак, ОСОБА_6 , діючи умисно та протиправно, з корисливих спонукань, за попередньою змовою із ОСОБА_8 та іншими невстановленими слідством особами, тобто групою осіб, усвідомлюючи незаконність та протиправність своїх дій, використовуючи реквізити офшорної компанії «Дніпро Агро Альянс ЛТД» (Кіпр), придбаної виключно з метою приховування від оподаткування отриманого на території України прибутку, отриманого в внаслідок здійснення через постійне представництво в Україні фінансово-господарської діяльності шляхом неправомірного застосовування пільги, згідно з Конвенцією про уникнення подвійного оподаткування та запобігання податковим ухиленням стосовно податків на доходи від 08.11.2012 № 196_016, ратифікованою Законом України від 04.07.2013 № 412-ІІІ (далі - Конвенція), умисно ухилився на протязі 2017-2021 років від сплати податків в особливо великих розмірах.

Так, ОСОБА_6 , діючи умисно та протиправно, з корисливих спонукань, спрямованих на незаконне збагачення внаслідок отримання на території України прибутку та приховання його від оподаткування, усвідомлюючи та передбачаючи суспільно-небезпечний характер своїх злочинних дій, знаходячись у невстановленому слідством місці, приблизно, у 2015 році розробив та реалізував спільно із рідним братом ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (уродженцем м. Дніпро, громадянином України, який здійснює адвокатську діяльність відповідно до свідоцтва № НОМЕР_1 , виданого Радою адвокатів м. Києва 02.11.2018, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_3 ), та іншими невстановленими слідством особами злочинний план щодо умисного ухилення від сплати податків в особливо великих розмірах, шляхом використання в якості засобів та знарядь для вчинення та наступного приховання злочину реквізитів, придбаних на території іноземних держав Кіпру та Британських Віргінських островів (Британська заморська територія), офшорних компаній, які мають пільговий режим оподаткування.

При цьому, основною умовою для приховання від контролюючих та правоохоронних органів злочинної діяльності було документальне маніпулювання постійними змінами складу учасників (власників) юридичних осіб, але з обов`язковим отриманням контрольного пакету акцій у статутному капіталі безпосередньо ОСОБА_6 та/або його близькими та рідними, що надавало можливість останньому отримувати максимальний розмір незаконного прибутку, а також шляхом підроблення та подальшого використання реєстраційних та офіційних документів підконтрольних підприємств та компаній для створення видимості законності (легальності) діяльності та можливості оформлення від імені вказаних підприємств документів та використання їх банківських рахунків, необхідних для досягнення злочинної мети.

Враховуючи наведені обставини та положення процесуального законодавства, прокурор дійшов висновку про наявність кількох ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

За таких обставин, сторона обвинувачення вважає, що розмір застави ОСОБА_6 , необхідно встановити у розмірі не менше ніж розмір шкоди, що становило 61419560 грн. Саме такий розмір застави забезпечить виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, та зможе запобігти спробам останнього ухилитися від органів досудового розслідування та суду.

Від сторони захисту до суду надійшли письмові заперечення, в яких захисник просив відмовити в задоволенні клопотання в повному обсязі посилаючись на необґрунтованість підозри в даному кримінальному провадженні, відсутність складу інкримінованих кримінальних правопорушень. Додатково зазначив, що рішенням суду було визнано протиправними податкові повідомлення-рішення, прийнятих за результатами перевірок, а тому підозра за ч.3 ст.212 КК України є необґрунтованою. З клопотання не вбачається, які саме елементи об`єктивної сторони злочину вказують на причетність ОСОБА_8 та ОСОБА_6 до кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.205-1 КК України. Щодо інкримінованого ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України, зазначив, що в цій частині підозра повідомлена за подіями, строк притягнення до відповідальності який давно минув. Також, послались відсутня аргументація наявності ризиків передбачених ст. 177 КПК України. Вважає, що розмір застави запропонований детективом є непомірним та необґрунтованим.

Прокурор в судовому засіданні, підтримав клопотання, з мотивів у ньому наведених та просив задовольнити його. При визначені розміру застави просив врахувати розмір завданих збитків та тяжкі наслідки, які настали внаслідок дій підозрюваного.

Підозрюваний та його захисники, в судовому засіданні, заперечували щодо задоволення клопотання в повному обсязі посилаючись на обставини викладені у письмових запереченнях.

Вивчивши клопотання, додатки до нього, заслухавши прокурора, захисників та підозрюваного, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно із ч. 1 ст. 177 КПК України, метою для застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 статті 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів, про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини та утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Як вбачається із матеріалів клопотання, другим відділом детективів Підрозділу детективів із захисту фінансів у бюджетній сфері та міжнародної технічної допомоги Головного підрозділу детективів здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000005 від 23.09.2022 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 205-1, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, та за підозрою ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 205-1, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України.

Кримінальне провадження за № 0000005 зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 23.09.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 205-1, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України.

Дії ОСОБА_6 та ОСОБА_8 стороною обвинувачення кваліфіковано за ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 205-1, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, відповідно - 09.01.2024 останнім повідомлено про підозру у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень.

Аналізуючи надані слідчому судді для вивчення копії матеріалів кримінального провадження на обґрунтування підозри повідомленої ОСОБА_6 в обсязі долученому до клопотання, а саме дані, які містяться в процесуальних документах та протоколах слідчих дій, слідчий суддя вважає, що у даному випадку можна дійти висновку про причетність, останнього до вчинення протиправних дій, відповідальність за які, передбачена законом про кримінальну відповідальність, передбачених ч. 2 ст. 205-1, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, а тому слідчий суддя не бачить у висновках детектива про обґрунтованість підозри, чогось очевидно довільного чи необґрунтованого, що виправдовує застосування заходів забезпечення.

Проте, слідчий суддя не вбачає беззаперечних доказів причетності ОСОБА_6 до вчинення протиправних дій, відповідальність за які, передбачена законом про кримінальну відповідальність, передбачених за ч.3 ст.212 КК України, у зв`язку із тим, що рішеннями судів було визнано протиправними податкові повідомлення-рішення, прийнятих за результатами перевірок, а саме рішеннями судів: від 27.06.2023 у справі №160/9196/23; від 28.06.2023 у праві №160/8721/23; від 27.06.2023 у справі №160/10363/23; від 01.08.2023 у справі №160/11095/23; від 28.06.2023 у справі №160/8721/23, якими фактично спростовано наявність обов`язку сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) по підприємствам ТОВ "Дніпроагроальянс", ТОВ "Кам`янське Агро", ТОВ "Відродження", ТОВ "Перемога", ТОВ "Агрофірма "Схід Агро".

Виходячи з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти й інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

А тому, беручи до уваги наведе вище, слідчий суддя вважає, що характер інкримінованих діянь виправдовує необхідність застосування заходів забезпечення.

При цьому доводи захисту про необґрунтованість підозри в частині ч. 2 ст. 205-1, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України не заслуговують на увагу, з огляду, на те, що слідчий суддя на цій стадії не оцінює докази, як це має робити суд під час розгляду кримінального провадження по суті.

Між тим, відповідно до ст. 178 КПК України слідчим суддею враховується вагомість наявних доказів про причетність ОСОБА_6 до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205-1, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальних правопорушень, в якому він підозрюється, вік та стан здоров`я підозрюваного, відсутні підтверджені відомості про наявність тяжких хронічних захворювань, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини, наявність у підозрюваного постійного місця роботи, майновий стан підозрюваного, відсутність повідомлення особі про підозру у вчиненні інших кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Суд, враховуючи можливість настання ризиків, зазначених у клопотанні, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положеннями ч. 5 ст. 182 КПК України визначено, що у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Отже, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрювану від намірів та спроб порушити покладені на неї обов`язки, а з іншого - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

Детектив у клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді застави просить визначити підозрюваному ОСОБА_6 заставу у розмірі 61419560 грн., посилаючись на вагомість доказів причетності ОСОБА_6 до вчинення ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 205-1, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, тяжкість покарання, вік та стан здоров`я підозрюваного, розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється ОСОБА_6 , що складає 61419560 грн., недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів. На думку детектива та прокурора саме такий розмір застави забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

З аналізу ч. 4 ст. 182 КПК України вбачається, що при визначені розміру застави слідчий суддя повинен врахувати: обставини кримінального правопорушення; майновий та сімейний стан підозрюваного; інші дані про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання.

Беручи до уваги обставини кримінальних правопорушень, наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, майновий стан підозрюваного, вбачається, що розмір застави, який належить визначити підозрюваному ОСОБА_6 має бути більшим за розмір, встановлений п. 3 ч. 4 ст. 182 КПК України.

При цьому, слідчий суддя враховує рішення Європейського суду з прав людини «Істоміна проти України» від 13.01.2022, згідно з п. 32 якого «…Суд вважає, що, зосереджуючись на розмірі шкоди, як стверджувалося, завданої заявницею, не здійснивши ретельної оцінки всіх відповідних факторів, у тому числі її спроможність сплатити визначений розмір застави, і відсутність задовільного пояснення, чому застава була визначена у такому надзвичайно великому розмірі, національні суди не дотрималися зобов`язання навести відповідне та достатнє обґрунтування для своїх рішень про визначення розміру застави, як вимагає пункт 3 статті 5 Конвенції».

Слідчий суддя вважає, що розмір застави, визначений підозрюваному ОСОБА_6 повинен у повній мірі гарантувати виконання покладених на нього обов`язків. Цей розмір повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від порушення встановлених процесуальними нормами та/або покладених судом на нього обов`язків, забезпечувала його належну процесуальну поведінку, та не була надмірною. Водночас, слідчий суддя також враховує, що застава може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною та/або юридичною особою (заставодавцем), що передбачено ч. 2 ст. 182 КПК України.

На переконання слідчого судді, застава в розмірі 61419560 грн., яку просить визначити сторона обвинувачення, є завідомо непомірною для підозрюваного, тим більше такий розмір обґрунтовано прокурором, виходячи із суми завданих збитків, без урахування положень однієї із загальних засад кримінального провадження презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини, регламентованої ст. 17 КПК України, та практики Європейського суду з прав людини.

З огляду на наведене, слідчий суддя дійшов висновку, що застава в розмірі 330 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що з урахуванням ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» становить 999240 грн. (2684х330=999240 грн.), не є завідомо непомірною для підозрюваного ОСОБА_6 та разом з покладеними на нього обов`язками, забезпечуватиме належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігатиме існуючим ризикам.

Застосовуючи такий вид міри запобіжного заходу, виходжу з необхідності уникнення ризиків, визначених ст.177 КПК України на які послався детектив у клопотанні, та прокурор під час судового засідання.

З`ясовуючи питання щодо наявності ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 на які послався детектив та прокурор під час судового засідання, слідчий суддя враховує, те, що ризиком є подія або дія, яка може настати або вчинитися з високим ступенем ймовірності, вірогідність, яких має оцінюватись у сукупністю з обґрунтованістю підозри та вагомістю доказів на її підтвердження, мірою покарання, яка загрожує у разі визнання підозрюваного винуватим у вчиненні інкримінованого діяння.

Слідчий суддя вважає, що матеріалами клопотання доведено ризик можливої неналежної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 пов`язаною з ухиленням від явок до органу досудового розслідування для участі у слідчих та процесуальних діях, незаконного впливу свідків у цьому кримінальному провадженні; знищення документів, які можуть бути використані як докази у кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення в якому підозрюється.

Ризик передбачений п.2 ч. 1 ст. 177 КПК України, підтверджується тим, що суд сприймає всі докази безпосередньо та може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання та не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими детективом, прокурору, або посилатися на них. А тому, при застосуванні до підозрюваної менш суворого запобіжного заходу не можна буде запобігти ризику її впливу на потерпілих та свідків, тощо, з метою зміни ними своїх показань наданих слідчому під час досудового розслідування.

Цілком ймовірним на переконання слідчого судді є ризик - знищення документів та вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки на даний час досудове розслідування триває, не встановлені всі обставини вчинення кримінального правопорушення, що не виключає можливості вчинення аналогічних дій.

Отже, беручи до уваги обставини кримінального провадження, сімейний та майновий стан підозрюваного, інші дані про його особу, та на даний час невстановлені всі обставини вчинення кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що у сукупності слідчим суддею визнається, як виключні випадки, які викликають необхідність визначення розміру застави підозрюваному ОСОБА_6 , який зможе забезпечити виконання покладених на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України у випадку внесення застави, що перевищує 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи вищевикладене, на думку слідчого судді, в даному конкретному випадку необхідно визначити заставу в розмірі 330 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 999240 грн., з метою гарантування виконання підозрюваним ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків, передбачених кримінальним процесуальним законом та запобігання існуючим ризикам.

Крім того, слідчий суддя враховує той факт, що підозрюваний ОСОБА_6 є керівником підприємства та для здійснення своїх повноважень має робочу необхідність у виїзді за межі України для здійснення господарської діяльності, а тому відсутні підстави для покладення обов`язків в частині: здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, а тому, клопотання в цій частині є необґрунтованим, та не підлягає задоволенню.

Також, у разі внесення застави, для запобігання встановлених судом ризикам, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України слід покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 202, 206, 309 КПК України,

ухвалив:

Клопотання старшого детектива другого відділу детективів Підрозділу детективів із захисту фінансів у бюджетній сфері та міжнародної технічної допомоги Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_7 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпро, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 330 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 999240 (дев`ятсот дев`яносто дев`ять тисяч двісті сорок) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави (код ЄДРПОУ - 26268059, МФО 820172, банк-одержувач - Державна казначейська служба України м. Київ, розрахунковий рахунок UA1012089. Призначення платежу: застава за (П.І.П.) згідно ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від (дата) по справі №761/1080/24, внесені (П.І.П. особи, що вносить заставу).

Визначений розмір застави підозрюваний який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати оригінал документу, що це підтверджує, з відміткою банку прокурору ОСОБА_3 . Зазначені дії можуть бути здійсненні пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу.

Роз`яснити підозрюваному та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до детектива, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

-прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду;

-не відлучатись із міста Києва в якому він проживає та міста Дніпро без дозволу детектива або прокурора;

-повідомляти детектива, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

В іншій частині клопотання - відмовити.

Попередити підозрюваного ОСОБА_6 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі, визначеному Кримінальним процесуальним кодексом України.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора ОСОБА_3 .

Строк дії ухвали в частині покладання на підозрюваного обов`язків - до 09 березня 2024 року.

На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: