Справа № 991/492/24
Провадження 1-кс/991/502/24
У Х В А Л А

22.01.2024 м. Київ

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , у відкритому судовому засіданні, за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

в с т а н о в и л а:

1.18.01.2024 голова громадської організації «НОН-СТОП» (далі - ГО «НОН-СТОП») ОСОБА_3 через «Електронний суд» звернувся до Вищого антикорупційного суду із скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП), передбачену п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, оскільки такі не внесли відомості про кримінальне правопорушення за його заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) та не розпочали досудове розслідування.

2.У цей же день, згідно з протоколом автоматичного визначення слідчого судді, скарга передана на розгляд слідчій судді ОСОБА_1 .

3.Скаржник просив розглянути скаргу за його відсутності. З огляду на що, а також засаду диспозитивності, слідча суддя вважає за можливе здійснити такий розгляд у відсутність скаржника.

4.САП свого представника у судове засідання не направлено. Оскільки, КПК України не встановлює перешкод для розгляду скарги у випадку неприбуття представника суб`єкта, дії або бездіяльність якого оскаржується, слідча суддя вважає за можливе розглянути таку скаргу.

5.Дослідивши скаргу, слідча суддя дійшла висновку про необхідність відмови у її задоволенні, з огляду на таке.

6.Скарга мотивована тим, що 13.01.2024 ОСОБА_3 звернувся електронною поштою до САП із заявою про те, що в місті Києві було організовано злочинне угруповання, до якого входить мер міста ОСОБА_4 , перший заступник Голови КМДА ОСОБА_5 , які перебуваючи у злочинній змові з рядом посадових осіб Київської міської державної адміністрації та директором Департаменту транспортної інфраструктури КМДА ОСОБА_6 , вчиняли ряд неправомірних дій в інтересах ОСОБА_7 та директора КП «Київський метрополітен» - ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , з метою розкрадання бюджетних коштів через КП «Київський метрополітен» шляхом укладення угод із значним завищенням цін, з рядом підконтрольних підприємств, які є конвертаційними центрами та використовуються для виведення та легалізації бюджетних коштів, які було виділено на обслуговування, реконструкцію та будівництво Київського метрополітену, в подальшому договори не виконувались або частково реалізовувались, а за незаконно виведені гроші вище перелічені суб`єкти купують активи та майно в країнах Європи та США. В діях зазначених суб`єктів, на переконання скаржника, вбачаються ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 210, ч. 1 ст. 211, ч. 2 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України.

7.У заяві ОСОБА_3 просив внести відомості до ЄРДР. Однак, такі, як зазначив скаржник, до ЄРДР внесені не були.

8.Слідчою суддею здійснено запит до САП щодо надання інформації про результати розгляду заяви, однак, відповіді від САП на момент розгляду скарги не надійшло.

9.Виходячи з наведеного, слідча суддя доходить висновку, що скарга подана особою, яка має право подавати таку скаргу, у визначений ч. 1 ст. 304 КПК України строк.

10.Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

11.Отже, бездіяльність, яка підлягає оскарженню відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, передбачає три обов`язкові ознаки: (1) прокурор, слідчий (детектив) наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію; (2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК строк; (3) відповідна процесуальна дія прокурором, слідчим (детективом) у встановлений строк не вчинена. Тобто, наведена норма дозволяє оскаржити слідчому судді не будь-яку бездіяльність, а лише ту, що стосується обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законом.

12.Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

13.Ознакам, зазначеним у п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, відповідає бездіяльність, яка виникає внаслідок невиконання вимог ч. 1 ст. 214 КПК України.

14.Отже, оскаржена ОСОБА_3 бездіяльність відповідає ч. 1 ст. 303 КПК України.

15.Також, згідно із ч. 1 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду.

16.У силу ч. 2 ст. 33-1 КПК України слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті.

17.Остання встановлює, що Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці ст. 45 КК України (статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410 КК України, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, та кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 КК України), а також статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК України. Водночас, повинна бути наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК України.

18.Так, п. 1 ч. 5 ст. 216 КПК України передбачено таку умову як вчинення кримінальних правопорушень, зокрема, посадовою особою місцевого самоврядування, посаду якої віднесено до першої та другої категорій посад, а це згідно із ч. 1 ст. 14 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування», посада Київського міського голови.

19.Так, у заяві ОСОБА_3 покликався на ймовірну причетність до зазначених ним кримінальних правопорушень, ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , а події кримінальних правопорушень відніс, зокрема, до 2017 року. Поряд з цим, за даними відкритих джерел, у відповідний період, названі особи були народними депутатами України.

20.Отже, скарга в частині повідомлення про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених, зокрема, статтями 191, 210, 211, 364, 368, 369 КК України, та ймовірну причетність до вчинення таких Київським міським головою та народними депутатами України підлягає розгляду в цьому суді.

21.Поряд з цим, слідча суддя бере до уваги, що у скарзі йде мова також про можливе вчинення кримінальних правопорушень, у співучасті з іншими особами, а також інших кримінальних правопорушень, передбачених статтями 212, 255, 365 КК України, цими ж особами, то з урахуванням положень п. 20-2 розділу XІ «Перехідні положення» КПК України, слідча суддя вважає, що загалом по такій скарзі має здійснюватися судовий контроль Вищим антикорупційним судом.

22.На підставі викладеного, скарга відповідає вимогам ст. 303, ч. 1 ст. 304 та ч. 1 ст. 306 КПК України.

23.Водночас, слідча суддя зауважує, що відповідно до ч. 1 ст. 482-2 КПК України, відомості, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення народним депутатом України, вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань Генеральним прокурором (особою, що виконує обов`язки Генерального прокурора) у порядку, встановленому цим Кодексом.

24.Такий особливий порядок стосовно народного депутата України зумовлений гарантуванням безперешкодного здійснення ним депутатської діяльності та унеможливлення необґрунтованого та безпідставного кримінального переслідування народного депутата України.

25.За таких обставин, уповноважені особи САП не наділені повноваженнями вносити до ЄРДР відомості, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення народним депутатом України, а тому слідча суддя не вбачає бездіяльності уповноважених осіб САП щодо невнесення таких відомостей за заявою ОСОБА_3 , оскільки останній в ній покликався на вчинення кримінальних правопорушень особами, які на час ймовірного вчинення кримінальних правопорушень були народними депутатами.

26.Окрім того, оскільки у заяві ОСОБА_3 іде мова про спільне вчинення кримінальних правопорушень організованою злочинною групою, до якої входить як особи, що є народними депутатами України, так і особи, що не мають такого статусу, внесення уповноваженими особами САП відомостей до ЄРДР щодо таких кримінальних правопорушень без посилання на дії особи, яка є народним депутатом України, є неможливим. Якщо ж таке посилання буде здійснено, то воно не відповідатиме вищенаведеним вимогам ч. 1 ст. 482-2 КПК, згідно з якими відомості, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення народним депутатом України, вносяться до ЄРДР Генеральним прокурором (особою, що виконує обов`язки Генерального прокурора).

27.Отже, слідча суддя не вбачає бездіяльності уповноважених осіб САП і у невнесенні відповідних відомостей щодо ймовірних співучасників кримінальних правопорушень, ознаки яких викладені у заяві ОСОБА_3 .

28.З огляду на наведене, відсутня бездіяльність уповноважених осіб САП щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 , а відповідно і щодо початку досудового розслідування та надання заявнику витягу з ЄРДР.

29.На підставі наведеного, слідча суддя вважає, що наявні підстави, для відмови у задоволенні скарги.

З огляду на викладене, керуючись статтями ст. 214, 303, 307, 371-372, 482-2 КПК України, слідча суддя

п о с т а н о в и л а:

Відмовити у задоволенні скарги голови громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб САП.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідча суддя ОСОБА_1