Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/8969/23
Провадження № 1-кс/644/1619/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2023 року м. Харків

Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання дізнавача СД ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 про арешт майна за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000502 від 15.11.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст. 190 КК України,

в с т а н о в и в :

До Орджонікідзевського районного суду м. Харкова 17.11.2023 року надійшло клопотання дізнавача СД ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 погодженого з прокурором Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 в якому сторона обвинувачення просить накласти арешт на майно видане виданого ОСОБА_4 , а саме: мобільний телефон «Redmi9» Carbon Grey, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 .

Клопотання вмотивовано тим, що 19.10.2023 близько 16:00 за адресою: АДРЕСА_1 , невстановлена особа, шляхом довіри заволоділа належним ОСОБА_5 мобільним телефоном «Redmi9», чим спричинила останньому матеріальну шкоду.

15.11.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000502 внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст. 190 КК України

Зазначаючи про підстави та мету арешту майна дізнавач навів положення ч. 2 ст. 167 КПК України та п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України зазначивши, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, і у такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної чи юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, де вказано, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.

Також клопотання містить посилання на ч. 2 ст. 172 КПК України відповідно до якого слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Тимчасове обмеження права власності є розумним та співрозмірним завданням кримінального провадження. Даний ризик підтверджується тим, що вилучене майно, що підлягає накладенню арешту, є речовим доказом у кримінальному провадженні, оскільки могло бути використане під час вчинення злочинів, тому особа, у якої воно вилучено, у разі не накладення арешту на майно, матиме можливість приховати чи відчужити вказане майно.

Прокурор та слідчий в судове засідання не прибули, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлені, звернулись до суду з заявами про розгляд справи за їх відсутності, в якій клопотання підтримали, просили задовольнити.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття прокурора та слідчого у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, і тому суд вважає за можливе розглянути клопотання за відсутності прокурора.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази встановив, що в провадженні СД ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000502 від 15.11.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст. 190 КК України.

До клопотання надано протокол огляду місця події від 15.11.2023 р. відповідно до якого дізнавач ОСОБА_2 провела огляд місця події, кабінету № 26 розташованого на третьому поверсі п`ятиповерхової адміністративної будівля ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області. В кабінеті виявлена жінка, яка на запитання дізнавача назвалась ОСОБА_4 і яка у правій руці тримала телефон «Redmi9», IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , без сім карти. На запитання дізнавача про походження мобільного телефона, остання повідомила, що вказаним телефоном заволоділа шахрайським шляхом 19.10.2023 р.

Постановою дізнавача СД ВП №1 ХРУП №2 в Харківській області від 14.10.2023 року за матеріалами кримінального провадження № 0000502 належний ОСОБА_6 мобільний телефон «Redmi9» Carbon Grey, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 - визнано речовим доказам.

Згідно з ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Так, в клопотанні зазначено, що підставою арешту майна є те, що воно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, оскільки могло бути використане під час вчинення злочинів, тому особа, у якої воно вилучено, у разі не накладення арешту на майно, матиме можливість приховати чи відчужити вказане майно.

Разом з тим клопотання не містить посилання на те, які злочини вчинені з використанням вилученого телефону.

З огляду на відсутність у матеріалах справи доказів, що вказують на підстави, у зв`язку з якими необхідно здійснити арешт майна, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню, з встановленням строку сімдесят дві години для усунення недоліків.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 170 - 172, 372 КПК України,-

у х в а л и в :

Клопотання дізнавача СД ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 погодженого з прокурором Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами кримінального провадження № 0000502 від 15.11.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України повернути прокурору Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , встановивши строк сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя: