Провадження № 1-кс/643/1467/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.11.2023 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові погоджене прокурором клопотання слідчого ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0003951 від 13.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

встановив:

З поданого клопотання вбачається, що слідчим відділом ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003951 від 13.11.2023 за ч. 4 ст. 185 КК України яким встановлено, що 13.11.2023 за адресою: АДРЕСА_1 , невстановлена особа під час дії воєнного стану вчинила крадіжку велосипеду.

13.11.2023 в період часу з 19:42 до 20:43 під час затримання в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_2 , виявлено та вилучено: пару рукавичок чорного кольору; вологу серветку; грошові кошти в сумі 8006 грн (8 купюр номіналом по 1000 грн, 1 купюра номіналом 5 грн, 1 купюра номіналом 1 грн); ключи в кількості 2 шт.; пластикову колбу оранжевого кольору, в середині якої знаходяться металеві стержні (фольга); 4 металеві пластини, схожі на відмички; радянські монети в кількості 3 шт.; мобільний телефон ТМ «Redmi not 12» IMEІ 1) НОМЕР_1 ; 2) НОМЕР_2 ; з сім картою НОМЕР_3 .

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, вилученого під час затримання підозрюваного, оскільки вилучені предмети мають відношення до вчинення кримінального правопорушення та будуть використані в якості речових доказів, а також з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування.

Прокурором подано заяву про підтримання клопотання та розгляд без його участі.

Захисником підозрюваного адвокатом ОСОБА_5 подані письмові пояснення щодо клопотання, в якому він заперечує проти задоволення клопотання посилаючись на наступне: арешт майна може бути накладений лише на майно, яке має сліди злочину або щодо якого є обґрунтована підозра вважати про незаконність його набуття, отже можливо обґрунтованим буде накладення арешту лише на те майно, щодо якого є відповідні заяви потерпілих про їх викрадення. Вилучений мобільний телефон є власністю підозрюваного, що підтверджується фіскальними чеком і не є викраденим майном. Розглянувши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя встановив наступне: на підставі повідомлення, яке надійшло до чергової частини ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області, до ЄРДР внесено відомості за ознаками ч. 4 ст. 185 КК України.

Постановою прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова від 14.11.2023 матеріали досудового розслідування у кримінальних провадженнях за № 0003951 від 13.11.2023 за ч. 4 ст. 185 КК України, за № 0003952 від 14.11.2023 за ч. 4 ст. 185 КК України об`єднані в одне провадження за № 0003951 від 13.11.2023.

Згідно копії протоколу затримання особи, 13.11.2023 в період часу з 19:42 до 20:43 за адресою: м. Харків, вул. Гвардійців-Широнінців, 5В затримано ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України. Під час особистого обшуку у затриманого виявлено й вилучено: пару рукавичок чорного кольору; вологу серветку; грошові кошти в сумі 8006 грн (8 купюр номіналом по 1000 грн, 1 купюра номіналом 5 грн, 1 купюра номіналом 1 грн); ключи в кількості 2 шт.; пластикову колбу оранжевого кольору, в середині якої знаходяться металеві стержні (фольга); 4 металеві пластини, схожі на відмички; радянські монети в кількості 3 шт.; мобільний телефон ТМ «Redmi not 12» IMEІ 1) НОМЕР_1 ; 2) НОМЕР_2 ; з сім картою НОМЕР_3 .

Клопотання про арешт майна надійшло до суду 17.11.2023, подане до поштового відділення 14.11.2023, тобто не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, отже строк звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна прокурором дотриманий.

Згідно абзацу 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Слідчий суддя вважає доведеним, що виявлені та вилучені під час проведення особистого обшуку речі можуть бути доказом факту та обставин, що встановлюються, зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, зокрема телефон може містити інформацію щодо вчинених кримінальних правопорушень, рукавички, колби з металевим стержнем, металеві пластини схожі на відмички можуть бути знаряддями вчинення кримінального правопорушення, радянські монети, ключі та грошові кошти предметами скоєного правопорушення. Для встановлення цього факту необхідно проведення комплексу слідчих та процесуальних дій, відповідних судових експертиз, що потребує певного часу.

Таким чином, враховуючи кваліфікацію кримінального правопорушення та обставини його вчинення, найменування та вид вилученого майна, слідчий суддя вважає, що вилучене майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, тому потреба в накладенні арешту на нього є очевидною та доцільною.

Кожен з ризиків, перелічених в ч. 1 ст. 170 КПК України, а саме приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, доведений, отже клопотання має бути задоволено.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

постановив:

Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 13.11.2023 в період часу з 19:42 до 20:43 під час затримання в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на:

- пару рукавичок чорного кольору;

- вологу серветку;

- грошові кошти в сумі 8006 грн (8 купюр по номіналом 1000 грн, 1 купюра номіналом 5 грн, 1 купюра номіналом 1 грн);

- ключи в кількості 2 шт;

- пластикову колбу оранжевого кольору в середині якої знаходяться металеві стержні (фольга);

- 4 металеві пластини схожі на відмички;

- радянські монети в кількості 3 шт;

- мобільний телефон ТМ «Redmi not 12» IMEІ 1) НОМЕР_1 ; 2) НОМЕР_2 ; з сім картою НОМЕР_3 .

Питання щодо зберігання вилученого майна вирішити відповідно до положень ст. 100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1