ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/170/24 Справа № 175/9197/23 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2024 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого, судді-доповідача ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника заявника СКП "Ритуальні послуги" - адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 21 грудня 2023 року про відмову в задоволенні скарги на постанову старшого дізнавача СД Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області від 18.11.2023 року про закриття кримінального провадження № 0000473 від 04 листопада 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого статтею 356 Кримінального кодексу України (далі - КК),

за участю:

представника заявника ОСОБА_6

ВСТАНОВИВ:

Обставини, встановлені рішенням слідчого судді, короткий зміст оскарженого рішення.

Оскарженою ухвалою слідчого судді відмовлено в задоволенні скарги представника заявника СКП «Ритуальна служба» - адвоката ОСОБА_7 на постанову старшого дізнавача СД Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_8 від 18.11.2023 про закриття кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000473 від 04.11.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК.

Обґрунтовуючи прийняте рішення, слідчий суддя зазначив, що як вбачається з матеріалів постанови про закриття кримінального провадження, 01.11.2023 до чергової частини Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області надійшло повідомлення від ОСОБА_9 , про смерть її батька ОСОБА_10 , і для транспортування тіла батька до моргу ОСОБА_9 уклала договір з СКП «Ритуальна служба», віддавши разом із тілом померлого батька його паспорт.

02.11.2023 року ОСОБА_9 , отримавши пропозицію про поховання, яка була більш вигідною від ФОП ОСОБА_11 , приїхала із самою ФОП ОСОБА_11 , адвокатом ОСОБА_12 та ОСОБА_13 до приміщення СКП «Ритуальна служба» для розірвання укладеного договору та повернення паспорту батька, для продовження реєстрації смерті іншою ритуальною службою.

Копії договору в ОСОБА_9 не було, а розірвати договір їй не дозволяли співробітники СКП «Ритуальна служба», посилаючись на те, що договір вони згодні розірвати тільки за рішенням суду.

Після цього був викликаний наряд поліції, проте під час спілкування з поліцією співробітника СКП «Ритуальна служба» вказували, що вони нічого не знають і взагалі необхідно їхати до головного офісу СКП «Ритуальна служба».

В ході цих суперечок громадяни ОСОБА_12 та ОСОБА_14 взяли білу труну, хрест, три вінки та залишили приміщення СКП «Ритуальна служба», вказавши, що внаслідок неналежного виконання умов договору та відмови від його розірвання, вони забирають ці речі та йдуть.

Потім при допитах в поліцейський вони запевнили, що це лише для вимоги дотримання СКП «Ритуальна служба» умов договору або розірвання його. Та обіцяли, що повернуть їх, або обміняють, оскільки дізнались, що ці речі більш дорожчі ніж передбачалось договором.

Дізнавач, у постанові про закриття кримінального провадження, дійшла висновку, що у діях СКП «Ритуальна служба» та іншої сторони передбачається лише невиконання умов цивільного договору, та сторони вважали, що діяли в рамках домовленостей, а тому відсутній склад злочину.

В ході проведення досудового розслідування по даному кримінальному провадженню не встановлено суб`єктивну та об`єктивну сторони злочину, а також не завдано значної шкоди установі, як того передбачає КК, у зв`язку із з чим кримінальне провадження підлягає закриттю бо відсутній склад будь-якого кримінального проступку.

З вищевикладених підстав суд вважав, що скарга не підлягає задоволенню.

Крім того слідчий суддя зазначив, що у даному випадку не вбачається кримінального проступку, проте наявний цивільний спір щодо невиконання або неналежного виконання зобов`язань сторонами договору, а тому сторонам слід звернутись до суду для вирішення цього питання у порядку цивільного судочинства.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги і узагальненні доводи особи, яка її подала.

В апеляційній скарзі представник заявника просить ухвалу слідчого судді скасувати з підстав неповноти судового розгляду та невідповідності висновків суду фактичним обставинам кримінального провадження, та просить постановити нову, якою скасувати постанову дізнавача про закриття кримінального провадження.

В обґрунтування апеляційних вимог зазначає, що з постановою дізнавача скаржник не погоджується та вважає її передчасною, у зв`язку з тим, що у матеріалах кримінального провадження існує чимало доказів, які підтверджують факт вчинення відкритого викрадення чужого майна, в тому числі і численні пояснення осіб, що були присутні під час заволодіння майном. Окрім того, слідчим не проводились одночасні допити осіб, свідчення яких, на думку скаржника, не узгоджуються один з одним, а саме: необхідно провести одночасний допит між свідками.

У постанові про закриття кримінального провадження, дізнавач, посилається на покази свідків, які прямо суперечать один одному. Також, не встановлено місцезнаходження викраденого майна, не проведено товарознавчу експертизу.

Зазначає, що самоправство передбачає собою вчинення дій щодо майна право власності на яке оспоруюється сторонами. В даному випадку договір з СКП "Ритуальна служба" на поховання був укладений без здійснення будь-якої оплати, що виключає можливість наявності спору про право на будь-яке майно.

Крім того, слідчий суддя в ухвалі зазначив, що дії осіб із заволодіння майном СКП "Ритуальна служба" були вчинені з метою спонукання до виконання умов договору, що, відповідно до КК, має кваліфікуватися за ст. 355, але в жодному випадку не за ст. 356 КК.

Таким чином, матеріалами кримінального провадження об`єктивно підтверджується той факт, що фактично було здійснено відкрите заволодіння майном СКП "Ритуальна служба", яке повинно бути кваліфіковано за ст. 186 КК, у зв`язку з чим повинно проводитися не дізнання, а досудове розслідування.

Позиції учасників судового провадження.

В судовому засіданні представник ОСОБА_6 підтримав апеляційну скаргу і з підстав, викладених у скарзі просив її задовольнити, ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою задовольнити його скаргу.

Будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце апеляційного перегляду справи прокурор та слідчий до зали суду не з`явились, що з огляду на положення ч. 4 ст. 405, 422 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) не є перешкодою для розгляду справи у їх відсутність.

Мотиви апеляційного суду.

Відповідно до ст. 404 КПК суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Згідно з приписами ст. 370 КПК судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 КПК. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Переглядаючи оскаржену ухвалу, апеляційний суд доходить висновку, що слідчий суддя належним чином виконав зазначені вимоги кримінального процесуального закону.

Витребувавши зі Слідчого відділення Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області та дослідивши матеріали кримінального провадження за № 0000473, суд апеляційної інстанції вважає доводи представника заявника ОСОБА_6 про неповноту досудового розслідування, неправильність правової кваліфікації та незаконність ухвали слідчого судді необґрунтованими, з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів постанови про закриття кримінального провадження, 01.11.2023 до чергової частини Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області надійшло повідомлення від ОСОБА_9 про смерть її батька - ОСОБА_10 і для транспортування тіла батька до моргу ОСОБА_9 уклала договір з СКП «Ритуальна служба», віддавши разом із тілом померлого батька його паспорт.

02.11.2023 ОСОБА_9 , отримавши пропозицію про поховання, яка була більш вигідною від ФОП ОСОБА_11 , приїхала із самою ФОП ОСОБА_11 , адвокатом ОСОБА_12 та ОСОБА_13 до приміщення СКП «Ритуальна служба» для розірвання укладеного договору та повернення паспорту батька, для продовження реєстрації смерті іншою ритуальною службою.

Копії договору в ОСОБА_9 не було, а розірвати договір їй не дозволяли співробітники СКП «Ритуальна служба», посилаючись на те, що договір вони згодні розірвати тільки за рішенням суду, проте ніяк інакше.

Це не влаштовувало ОСОБА_9 та вона бажала поспілкуватись із директором СКП «Ритуальна служба», проте їй було відмовлено.

Після цього був викликаний наряд поліції, проте під час спілкування з поліцією співробітника СКП «Ритуальна служба» вказували, що вони нічого не знають і взагалі необхідно їхати до головного офісу СКП «Ритуальна служба».

В ході цих суперечок громадяни ОСОБА_12 та ОСОБА_14 взяли білу труну, хрест, три вінки та залишили приміщення СКП «Ритуальна служба», вказавши, що внаслідок неналежного виконання умов договору та відмови від його розірвання, вони забирають ці речі та йдуть.

Потім при допитах в поліцейський вони запевнили, що це лише для вимоги дотримання СКП «Ритуальна служба» умов договору або розірвання його. Та обіцяли, що повернуть їх, або обміняють, оскільки дізнались, що ці речі більш дорожчі ніж передбачалось договором.

Дізнавач, у постанові про закриття кримінального провадження, дійшла висновку, що у діях СКП «Ритуальна служба» та іншої сторони передбачається лише невиконання умов цивільного договору, та сторони вважали, що діяли в рамках домовленостей, а тому відсутній склад злочину.

Як видно з матеріалів досудового розслідування, під час досудового розслідування цього кримінального провадження було проведено всі процесуальні та слідчі/розшукові дії, необхідні для даної категорії злочину, зокрема проведено огляд місця події, встановлені та допитані свідки кримінального правопорушення, зокрема й ті про які вказував заявник в своїх показаннях, слідчим зроблені запити про отримання інформації та інших обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, відповідно до ст. 91 КПК.

Під час досудового розслідування встановлено, що конфлікт між СКП «Ритуальна служба» та ОСОБА_9 , ОСОБА_12 - адвокат, діяв на підставі договору про надання правничої допомоги № 011123 від 01 листопада 2023 року, та ОСОБА_14 з приводу відмови СКП «Ритуальна служба» розірвати договір між останніми та ОСОБА_9 про надання послуг з поховання її батька.

При цьому копії самого договору у ОСОБА_9 не було, а представники СКП «Ритуальна служба» відмовлялись їй її надати.

Згідно з копією договору від 01.11.2023 укладеного між ОСОБА_9 та СКП «Ритуальна служба», долученого директором СКП «Ритуальна служба» до матеріалів кримінального провадження слідує, що він замовник зобов`язаний вчасно оплатити послуги виконавця та надати документи необхідні для організації поховання, при цьому порядок та строки оплати договором не визначені. Порядок вирішення спорів визначений, шляхом переговорів учасників та в судовому порядку. Договір набуває чинності з моменту його укладання. Договір підписаний ОСОБА_9 та директором СКП «Ритуальна служба» (а.к.п. 74).

За показаннями свідка ОСОБА_9 перебуваючи в стресовому стані через смерть батька, вона не запам`ятала, що саме було передбачено договором СКП «Ритуальна служба» і їй повідомили, що без підписання договору, тіло батька не буде вивезене до моргу. Копію самого договору їй не надали.

За змістом показань свідка ОСОБА_12 він не знав зміст договору і діяв з пояснень ОСОБА_9 , наголошував працівнику СКП «Ритуальна служба», що у випадку, якщо труна і хрест, яку вони забрали, мотивуючи укладеним договором, буде більше ніж передбачені договором, вони їх повернуть або обміняють.

За змістом показань свідка ОСОБА_14 , його попросив допомогти загрузити труну ОСОБА_12 .

В подальшому, 04.11.2023 труна та хрест були повернуті СКП «Ритуальна служба» (а.к.п. 38).

За змістом кримінального закону, самоправство (ст. 356 КК) характеризується сукупністю таких ознак: 1) самовільним, всупереч установленому законом порядку, вчиненням будь-яких дій; 2) оспорюваністю правомірності цих дій з боку інших громадян або юридичних осіб; 3) заподіянням такими діями значної шкоди правоохоронюваним інтересам; 4) причинним зв`язком між діями винної особи та значною шкодою.

Об`єктом злочину виступає встановлений законодавством порядок реалізації громадянами своїх прав та обов`язків тощо. Самовільне вчинення будь-яких дій - це здійснення особою свого дійсного або удаваного права чи вчинення інших дій всупереч встановленому порядку і без законних повноважень. Дійсним визнається право, яким особа володіє в силу закону, договору чи на іншій підставі, однак це право реалізується з порушенням порядку. Під удаваним слід розуміти право, стосовно належності якого собі винна особа помиляється. Насправді цим правом суб`єкт не володіє.

Оспорюваність правомірності дій особи означає, що інший громадянин або підприємство, установа, організація вважають дії того, хто вчиняє самоправні дії, незаконними, відкрито не погоджуються з ними, оскаржують їх (у судовому, адміністративному порядку тощо). Відсутність оспорюваності дій виключає визнання їх кримінально караним самоправством.

Злочин визнається закінченим з моменту заподіяння самовільним вчиненням певних дій значної шкоди інтересам громадянина, державним чи громадським інтересам або інтересам власника. Питання про те, чи є спричинена самоправством шкода значною, потрібно вирішувати в кожному конкретному випадку. Матеріальну шкоду слід визнавати значною, якщо вона у сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян. До нематеріальної значної шкоди при самоправстві потрібно відносити, зокрема, заподіяння шкоди здоров`ю людини, порушення політичних, трудових, житлових та інших конституційних прав і свобод людини і громадянина.

Суб`єктивна сторона злочину характеризується умислом. Психічне ставлення винного до суспільно небезпечних наслідків у вигляді значної шкоди, за загальним правилом, також характеризується умислом.

Відповідальність за ст. 356 КК виключається, якщо особа сумлінно помиляється у питанні належності їй права, яке вона реалізує всупереч встановленому законодавством порядку (правовий висновок, викладений в постанові Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 08 червня 2023року, у справі № 134/1199/20).

Злочин, передбачений статтею 186 КК, наявність якого вказує апелянт, також характеризується прямим умислом та корисливим мотивом.

При цьому сторона обвинувачення повинна довести перед судом за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а суд у разі постановлення обвинувального вироку - навести відповідні мотиви щодо наявності причинно-наслідкового зв`язку між діями винного і настанням наслідків, передбачених ст. 356 КК у виді заподіяння значної шкоди інтересам громадянина, державним чи громадським інтересам або інтересам власника.

Згідно зі ст. 17 КПК особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом.

При цьому відповідно до ч. 4 ст. 17 згаданої статті усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи.

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкримінований злочин був вчинений і обвинувачений є винним у його вчиненні.

Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння: як із тих, що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і з тих, що визначають його суб`єктивну сторону.

Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами обвинувачення і захисту допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

За встановлених обставин ОСОБА_9 , ОСОБА_12 та ОСОБА_14 , діяли, як вони зазначали, на виконання цивільно-правового договору, укладеного між ОСОБА_9 та СКП «Ритуальна служба», копія якого не була представлена на місці конфлікту та не була надана ОСОБА_9 під час його укладення.

В ході проведення досудового розслідування по даному кримінальному провадженню не встановлено, зокрема суб`єктивну та об`єктивну сторони злочину, у зв`язку із з чим кримінальне провадження підлягає закриттю бо відсутній склад будь-якого кримінального проступку, тому висновки дізнавача, викладені в постанові та висновки слідчого судді, викладені в оскаженій ухвалі, є обґрунтованими і підтверджуються матеріалами кримінального провадження.

З огляду на вище викладене, а також зміст доказової інформації, здобутої під час досудового розслідування, апеляційний погоджується з висновками слідчого судді, що у даному випадку не вбачається кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК або злочину, передбаченого ст. 186 КК, проте наявний цивільний спір щодо невиконання або неналежного виконання зобов`язань сторонами договору, а тому сторонам слід звернутись до суду для вирішення цього питання у порядку цивільного судочинства.

Враховуючи вищевикладене, орган дізнання вжив всіх передбачених КПК заходів для встановлення обставин, які підлягають доказуванню.

Кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 11 КК).

Диспозиції статей 186, 356 КК окреслюють обставини, які підлягають доказуванню у межах кримінального провадження і передбачені ст. 91 КПК.

За змістом ст. 91 КПК слідує, що у кримінальному провадженні підлягають доказуванню: 1) подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); 2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення.

Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

За результатами здійснення процесуального керівництва та прокурорського нагляду щодо законності постанови слідчого про закриття кримінального провадження представник держаного обвинувачення також не встановив підстав для скасування постанови дізнавача з підстав її незаконності або неповноти досудового розслідування.

Постанова про закриття кримінального провадження має бути вмотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема в ній мають бути викладені всі підстави, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією із гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників кримінального провадження.

Зазначені вище висновки дізнавача належним чином перевірені слідчим суддею під час розгляду скарги на закриття кримінального провадження, з якими погоджується і суд апеляційної інстанції, оскільки такі висновки ґрунтуються до зібраних в межах кримінального провадження доказах, є законними та обґрунтованими.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КПК прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

За змістом ст. 110 КПК рішення слідчого приймається у формі постанови. Постанова слідчого складається, зокрема з, мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови, мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. ст. 93 КПК сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій... витребування та отримання... висновків експертів..., проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 94 КПК слідчий, прокурор... за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

З аналізу матеріалів досудового розслідування слідує, що дії дізнавача були спрямовані на проведення усіх необхідних слідчих дій для даної категорії справ, зібрано достатньо доказів для встановлення всіх обставин та прийняття законного та обґрунтованого процесуального рішення.

Таким чином, відповідні доводи апеляційної скарги ОСОБА_6 є необґрунтованими.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Враховуючи вищевикладене, інші доводи апеляційної скарги не спростовують висновків слідчого судді та суду апеляційної інстанції, а також законності і обґрунтованості оскарженої ухвали, у зв`язку з чим не можуть бути підставою для її скасування.

Під час апеляційного провадження істотних порушень зазначених вище вимог кримінального процесуального закону, які б були підставою для скасування постанови слідчого, не встановлено. Висновки слідчого судді, що постанова слідчого відповідає вимогам ст. 110 КПК є законними, обґрунтованими і достатньо мотивованими і з ними погоджується апеляційний суд.

Враховуючи вищевикладене, апеляційний суд доходить висновку про необґрунтованість доводів апеляційної скарги ОСОБА_6 у зв`язку з чим вона задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 284, 309, 405, 407, 422 КПК, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника заявника СКП "Ритуальні послуги" - адвоката ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 21 грудня 2023 року про відмову в задоволенні скарги на постанову старшого дізнавача СД Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області від 18.11.2023 року про закриття кримінального провадження № 0000473 від 04 листопада 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого статтею 356 Кримінального кодексу України залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

____________________ ____________________ ____________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4