У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

05 грудня 2023 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5

розглянувши клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0001988 від 14.08.2023 року за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, ч.2 ст.15 ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в :

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про застосування до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Прокурор вказав, що в судові засідання обвинувачений не з`являвся, покинув місце проживання, тому ухвалою суду від 20.11.2023 обвинуваченого було оголошено в розшук та надано дозвіл на його затримання з метою приводу. В обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу під час судового провадження прокурор у клопотанні зазначив про наявність ризиків, які дають підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема ризик переховування від суду, а також продовження злочинної діяльності. Неможливість запобігання зазначеним вище ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів обґрунтовує тяжкістю інкримінованого злочину, що обумовлює можливість тримання під вартою. Зазначає, що враховуючи встановлені обставини кримінального правопорушення, застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків та не гарантує можливості запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

В свою чергу, обвинувачений та його захисник заперечили проти застосування найсуворішого запобіжного заходу, просив суд застосувати до нього більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Розглянувши клопотання прокурора про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд дійшов таких висновків.

Суд звертає увагу на те, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження, зокрема під час підготовчого судового засідання, лише за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставі та в порядку, встановлених законом. Така позиція узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, який у рішенні від 15 грудня 2016 року у справі «Ігнатов проти України» вказав, що судовий контроль на новій процесуальній стадії при продовженні дії запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність, має відбуватися з обґрунтуванням підстав такого продовження (пункт 36). При цьому, висновки слідчого судді щодо будь-яких обставин, які стосувалися суті підозри, обвинувачення та були взяті до уваги при обґрунтуванні запобіжного заходу, обраного під час досудового розслідування, для суду на стадії судового провадження не є преюдиційними.

Відповідно до ч 3. ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований, окрім як 4) до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. Санкція ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, передбачає позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Разом з тим, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам кримінального провадження (ч. 1 ст. 183 КПК України).

Вимоги статті 194 КПК України зобов`язують суд під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. За таких умов суду належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри.

Суд звертає увагу на те, що оцінка обґрунтованості пред`явленого особі обвинувачення судом здійснюватиметься після закінчення судового розгляду під час ухвалення вироку. Станом на 05.12.2023 року стадія досудового розслідування завершена та зібрано усі докази, які прокурор вважав достатніми для складення обвинувального акту. Із змісту обвинувального акту, який надійшов до суду, вбачається, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України. В обвинувальному акті зокрема викладене формулювання обвинувачення та фактичні обставини правопорушення.

Щодо ризиків кримінального провадження.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Суд оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, санкція яких відносить інкриміновані злочини до тяжких і передбачає покарання у виді восьми років позбавлення волі. Як вбачається з матеріалів справи, обвинувачений може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки не з`являвся без поважних причин до суду та був оголошений в розшук. Крім того, обвинувачується у вчиненні тяжких кримінальних правопорушень, покарання за вчинення яких передбачає позбавлення волі на строк до 8 років, а відтак, залишаючись на волі, може уникати кримінальної відповідальності. Також, суд погоджується із доводами прокурора щодо наявності ризику продовження своєї злочинної діяльності, так як офіційно не працевлаштований, не має легальних джерел доходу, грошової допомоги від держави не отримує, а тому він для задоволення своїх мінімальних соціальних потреб може продовжити вчиняти нові злочини. Отже, суд вважає, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, а тому на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження. Отже, суд вважає, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, а тому на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо застосування менш суворого запобіжного заходу.

Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні судового провадження, у тому числі щодо належного виконання ОСОБА_6 своїх процесуальних обов`язків. На думку суду, застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло не забезпечить його належної поведінки і не зменшить наявні ризики, в тому числі ризику переховування від суду, а також вчинення іншого кримінального правопорушення. Про обрання відносно нього особистої поруки не надходило жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру. Застосування до ОСОБА_6 особистого зобов`язання не забезпечить його належної поведінки і не зменшить наявність ризиків, не зможе перешкодити їх реалізації.

На підставі ч. 3 ст. 183 КПК України слід визначити заставу в розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 80520 гривень. На думку суду, такий розмір застави є достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим КПК України. У разі внесення застави, на обвинуваченого покладаються наступні обов`язки, що діють протягом двох місяців, а саме: прибувати на першу вимогу до суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання, роботи; не відлучатися із Київської області без дозволу суду.

Керуючись ст. 176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 331, 314-316 КПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою до 01.02.2024 року включно.

Строк тримання під вартою рахувати з 04.12.2023 року.

Утримувати обвинуваченого ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 під вартою у Державній установі «Київській слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Визначити обвинуваченого ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 80520 грн., яка може бути внесена як самим обвинуваченим , так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на такий депозитний рахунок: (Отримувач: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Київській області; код отримувача (ЄДРПОУ) 26268119; рахунок отримувача UА0018661; призначення застава) згідно квитанції від (дата та № квитанції).

У разі внесення застави на ОСОБА_6 покладаються наступні обов`язки, що діють з моменту внесення застави, а саме: прибувати на першу вимогу до суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання, роботи; не відлучатися із Київської області без дозволу суду. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного в разі його звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, визначити до 01.02.2024 року.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Горбань В.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору негайно після її оголошення для відома та направити керівнику ДУ «Київський слідчий ізолятор» для виконання.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 07.12.2023р. об 08.30 год.

Суддя ОСОБА_1