УХВАЛА

Іменем України

28 листопада 2023 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Хмельницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000041 від 21.08.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 191 КК України,

ВСТАНОВИВ:

27.11.2023 року прокурор Хмельницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду з клопотанням про накладення арешту на майно, яке було вилучено 24.11.2023 року під час проведення санкціонованого обшуку на підставі ухвали слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: 2 банківських картки АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , які поміщено до сейф пакету 7365965 та мобільний телефон марки «Айфон 8 плюс», Імеі: НОМЕР_3 із сім-карткою оператора мобільного зв`язку України ПрАТ «Київстар» з номером мобільного телефону - НОМЕР_4 у чорному чохлі типу «накладка», який поміщено до сейф пакету № 7365961з метою забезпечення збереження речових доказів, запобігання можливості пошкодження, псування, знищення чи відчуження такого майна.

Прокурор, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду клопотання у судове засідання не з`явився, зазначив про розгляд за його відсутності, вимоги підтримав.

Згідно ч.2 ст. 172 КПК України з метою забезпечення арешту майна виклик власника майна не здійснювався.

Як вбачається з матеріалів клопотання досудовим розслідуванням встановлено, що на адресу Хмельницької СП у СО ЗР надійшло повідомлення від 8 відділу 6 управління ДВКР СБ України про те, що група осіб, військовослужбовців ЗСУ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », " ІНФОРМАЦІЯ_2 " та « ІНФОРМАЦІЯ_3 », діючи за попередньою змовою між собою, зловживаючи службовим становищем, з метою особистої наживи, в умовах воєнного стану, здійснюють привласнення державного майна (грошових коштів), а саме премій в сумі 100 тис грн за місяць, за фактичне проходження служби, шляхом підробки офіційних документів.

Відомості про вказане кримінальне правопорушення Хмельницькою спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Західного регіону, 21.08.2023 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000041 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

10.10.2023 отримано ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області про дозвіл на проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 .

Так, 24.11.2023 проведено санкціонований обшук за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , під час проведення якого виявлено та вилучено:

- 2 банківських картки АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , які поміщено до сейф пакету 7365965;

- мобільний телефон марки «Айфон 8 плюс», Імеі: НОМЕР_3 із сім-карткою оператора мобільного зв`язку України ПрАТ «Київстар» з номером мобільного телефону - НОМЕР_4 у чорному чохлі типу «накладка», який поміщено до сейф пакету № 7365961.

Вище перераховані речі постановою слідчого від 24.11.2023 року визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Відповідно п. 1 ч.1 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів та слідової інформації, що міститься на них, тобто запобігання можливості їх приховування, псування, зникнення, втрати, передачі, пошкодження, знищення, відчуження.

Згідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Згідно ч.3 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, яке перебуває у власності підозрюваного, обвинуваченого або перебувають в інших фізичних або юридичних осіб, щодо яких здійснюється провадження, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частинами 8 та 11 ст.170 КПК України визначено, що вартість майна, яке належить арештувати повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема: правову підставу для арешту майна; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

На даному етапі кримінального провадження не надано доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, і потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання в права та інтереси власників майна з метою забезпечення кримінального провадження. Менш обтяжливий спосіб арешту майна, на думку слідчого судді, призведе до неможливості збереження речових доказів та може призвести до їх пошкодження, знищення, відчуження або до настання інших наслідків, які можуть перешкодити повному, швидкому та неупередженому розслідуванню.

Оскільки клопотання про арешт майна надіслано до суду за допомогою поштового зв`язку 25.11.2023 року, про що свідчить штамп Нової пошти на конверті, таким чином строк, встановлений законодавством для подачі такого клопотання ініціатором не пропущено.

Враховуючи те, що матеріалами кримінального провадження доведені підстави вважати, що майно, яке було вилучено 24.11.2023 року під час проведення санкціонованого обшуку має суттєве значення для встановлення важливих обставин у даному кримінальному провадженні, враховуючи положення ст.ст. 170, 171 КПК України, а саме, що вищевказане майно відповідає критеріям, зазначеним у ч.1 ст. 98 КПК України, тобто є речовим доказом у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає, що необхідно накласти арешт на вищезазначене майно.

Керуючись ст.ст.170 - 173 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Хмельницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на 2 банківських картки АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , які поміщено до сейф пакету 7365965 та мобільний телефон марки «Айфон 8 плюс», Імеі: НОМЕР_3 із сім-карткою оператора мобільного зв`язку України ПрАТ «Київстар» з номером мобільного телефону - НОМЕР_4 у чорному чохлі типу «накладка», який поміщено до сейф пакету № 7365961 з метою забезпечення збереження речових доказів, тобто запобігання можливості пошкодження, псування, знищення, перетворення, передачі, відчуження вищевказаного майна, шляхом заборони його відчуження, розпорядження та користування.

Ухвала про арешт виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення, якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя Хмельницького

міськрайонного суду ОСОБА_1