Справа №760/299/24 1-кс/760/812/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000005 від 10 січня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частинами другою, третьою статті 191 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого відділу Солом`янського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_3 звернувся до Солом`янського районного суду міста Києва з указаним клопотанням.

В обґрунтування заявленого клопотання зазначив, що у провадженні СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження за № 0000005, розпочате 10 січня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частинами другою, третьою статті 191 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_5 у період з 24 липня 2020 року по 14 липня 2022 рік, обіймаючи посаду голови правління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «БАШТА» (), (далі ОСББ «Башта») відповідно до рішення Загальних зборів членів ОСББ «Башта», оформлених протоколом № 1/2019, зловживаючи своїм службовим становищем, переслідуючи злочинний умисел на розтрату грошових коштів належних ОСББ «Башта», які були ввірені йому, маючи на меті особисте збагачення за рахунок доступу до майна та рахунку ОСББ «Башта», розтратив ввірене йому майно - грошові кошти загальною сумою 1 442 951,78 грн.

Відповідно до статті 18 КК України, на момент вчинення суспільно-небезпечного діяння, ОСОБА_5 виконував організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції, являвся службовою особою відповідно до займаної посади голови правління ОСББ «БАШТА».

У ході проведення судової економічної експертизи встановлено безпідставне списання з рахунку ОСББ «БАШТА» № НОМЕР_1 грошових коштів у розмірі 1 422 951,78 грн за період з липня 2020 року по липень 2022 року.

Таким чином, ОСОБА_5 своїми умисними злочинними діями завдав ОСББ «БАШТА» матеріального збитку на загальну суму 1 422 951,78 грн.

27 жовтня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частинами другою, третьою статті 191 КК України.

Відповідно до відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна - ОСОБА_5 , має у власності квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

В ході досудового розслідування 09 січня 2024 року від представника потерпілого ОСББ «БАШТА» надійшов цивільний позов про відшкодування майнової шкоди в порядку, передбаченому статтею 128 КПК України, з ціною позову 1 442 951,78 грн.

Враховуючи викладене, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, виникла необхідність у накладенні арешту на належне підозрюваному ОСОБА_5 майно, тому слідчий звернувся з указаним клопотанням.

Слідчий в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, 10 січня 2024 року подав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність, в якому зазначив, що клопотання підтримує в повному обсязі.

Власник майна, відповідно до частини другої статті 172 КПК України з метою забезпечення арешту майна, в судове засідання не викликався.

Враховуючи положення частини першої статті 171 КПК України, відповідно до якої клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, слідчий суддя вважає за можливе здійснити розгляд клопотання у відсутність прокурора та власника майна.

Вивчивши клопотання та дослідивши матеріали додані до клопотання суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини першої статті 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Положеннями пункту 7 частини другої статті 131 КПК України та частиною першою статті 170 КПК України визначено, що арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, який забезпечує тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000005 від 10 січня 2023 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частинами другою, третьою статті 191 КК України.

30 листопада 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частинами другою, третьою статті 191 КК України, що підтверджується його особистим підписом.

Згідно з інформаційною довідкою № 359973879 від 26 грудня 2023 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта ОСОБА_5 , останньому на праві власності належить квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

09 січня 2024 року в межах вказаного кримінального провадження представником ОСББ «БАШТА» подано до СВ Солом`янського УП ГУ НП в м. Києві цивільний позов до ОСОБА_5 в порядку, передбаченому статтею 128 КПК України, в якому просить стягнути з останнього майнову шкоду, завдану внаслідок його злочинних дій, в розмірі 1 442 951,78 грн.

Розмір шкоди підтверджений висновком експертів від 22 вересня 2023 року № 21118/21119/23-71 за результатами проведення комісійної судової економічної експертизи у кримінальному провадженні № 0000005.

Відповідно до вимог статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, передбачено, що при розгляд справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку, передбаченому статтями 170-173 КПК України, слідчий суддя для прийняття законного та обґрунтованого рішення повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Згідно з частиною другою статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною шостою статті 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У клопотанні слідчого зазначено, що арешт необхідно накласти з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Слідчим суддею, встановлено, що потерпілий ОСББ «БАШТА» в особі представника ОСОБА_6 звернулося з цивільним позовом щодо відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок розслідуваного в межах кримінального провадження № 0000005 кримінального правопорушення, ОСОБА_5 має статус підозрюваного у вказаному кримінальному провадженні, та слідчим доведено, що майно, на яке він просить накласти арешт належить підозрюваному.

Крім того, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання відчуженню майна, що може перешкодити кримінальному провадженню.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість клопотання та з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), слідчий суддя вважає необхідним накласти арешт на вищевказане майно, що належить підозрюваному.

Беручи до уваги викладене, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання.

З огляду на викладене та керуючись статтями 131, 170-173, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И Л А :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке належить на праві власності підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

- квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .

Контроль за виконанням ухвали покласти Солом`янську окружну прокуратуру міста Києва.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії, безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя: ОСОБА_1