Справа №:755/1582/22
Провадження №: 1-кп/755/466/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"22" січня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю прокурора: ОСОБА_3 ,

потерпілої: ОСОБА_4 ,

захисника: ОСОБА_5 ,

обвинуваченого: ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України,

в с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження № 0002977 від 16.10.2021 року за обвинувальним актом відносно ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 , оскільки на даний час продовжують існувати ризики, які були підставою для застосування та продовження даного виду запобіжного заходу.

Потерпіла ОСОБА_4 підтримала думку прокурора.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_5 заперечував проти продовження строку тримання під вартою обвинуваченому.

Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав думку захисника.

Суд, вислухавши клопотання прокурора, думку потерпілої, захисника та обвинуваченого, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

До обвинуваченого було застосовано запобіжний захід - тримання під вартою, який неодноразово продовжувався в ході судового слідства.

На даний час судове провадження триває, що свідчить про наявність ризику перешкодити виконанню завдань кримінального провадження.

Таким чином, перевіривши поєднання ймовірності та наслідків настання несприятливих подій, встановлених при застосуванні та продовжені запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження та особу обвинуваченого, приходить до висновку про те, що і на даний час вказані ризики продовжують існувати, є реальними та не зменшились.

Також, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи.

З огляду на наведене суд вважає, що стороною обвинувачення доведено неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам.

Таким чином, перевіривши обґрунтованість підстав для застосування запобіжного заходу, виконуючи функцію суворого судового контролю за застосуванням запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність, закріпленого у частині другій статті 29 Конституції України, вислухавши думку учасників судового провадження щодо доцільності продовження тримання під вартою, суд прийшов до висновку про доцільність продовження застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого з наведенням відповідних мотивів прийнятого рішення.

Враховуючи наведене, керуючись ст. ст. 177, 183, 331 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Продовжити застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київському слідчому ізоляторі» Міністерства юстиції України строком не більше двох місяців, тобто до 21 березня 2024 року включно.

Суд при постановленні ухвали про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не вбачає підстав визначати розмір застави обвинуваченому, оскільки відповідно до ч. 4 ст. 183 КК України, останній обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, який спричинив загибель людини.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому, направити начальнику Державної установи «Київського слідчого ізолятора» Міністерства юстиції України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя: