УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000167 від 06.04.2022 про тимчасовий доступ до речей і документів, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000167 від 06.04.2022, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190 КК України - звернувся із вказаним клопотанням про надання йому дозволу на тимчасовий доступ до речей і документів, що перебувають у володінні ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 ), а саме: матеріалів справи № 910/8299/22, з можливістю виготовлення належним чином засвідчених копій та/або фотокопій відповідних документів.

В обґрунтування клопотання зазначено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000167 від 06.04.2022 року. В рамках вказаного кримінального провадження, 13.07.2022 року старшим слідчим в ОВС СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором у кримінальному провадженні - прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_6 , було складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України. Адвокат ОСОБА_3 , здійснюю захист прав та представництво інтересів ОСОБА_4 на підставі угоди про надання правової допомоги.

Адвокатом ОСОБА_3 у клопотанні зазначено, що орган досудового розслідування у тексті повідомлення про підозру зазначає: «Завдяки зазначеним заздалегідь спланованим умисним діям ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , вчиненим у складі групи або за попередньою змовою з іншими невстановленими досудовим розслідуванням особами, шляхом обману акціонера та голови правління « ОСОБА_8 , а також інших службових осіб та працівників ПрАТ « ІНФОРМАЦІЯ_2 », ОСОБА_4 у складі групи осіб за попередньою змовою разом із ОСОБА_7 та іншими невстановленими особами шахрайським шляхом заволодів майном ПрАТ « ІНФОРМАЦІЯ_2 », а саме, товаром, на загальну суму 5 766 024,90 доларів США та 959 003,20 Євро, що згідно офіційного курсу НБУ станом на 21.02.2022, дату останнього відвантаження ПрАТ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » товару за контрактами з компанією « ІНФОРМАЦІЯ_3 », складає 194 301 357,54 грн., яким в подальшому зазначена група осіб розпорядилася на власний розсуд, спричинивши ПрАТ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » майнову шкоду в особливо великому розмірі». За версією органу досудового розслідування, відповідний товар поставлявся відповідно до контрактів № 050821-SBO від 05.08.2021 року, № 06102021 від 06.10.2021 року, № SBM від 29.10.2021 року, № 05112021 від 05.11.2021 року, № SBM/FF-P/1 від 04.02.2022 року.

У клопотанні вказано, що боку Компанії « ІНФОРМАЦІЯ_3 » усі документи з ПрАТ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » підписував директор ОСОБА_9 , який є виконавчим. В свою чергу, ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , як і ОСОБА_12 , є акціонерами Компанії та приймають рішення щодо управління та основних напрямків її діяльності, однак будь-якого відношення конкретно до укладання (підписання) зазначених вище договорів вони не мають, оскільки підписання договорів належить до компетенції виконавчого органу (директора), який і підписував ці договори. Більш того, за вказаними у повідомленні про підозру обставинами, а саме, у зв`язку із порушенням Компанією « ІНФОРМАЦІЯ_3 » взятих на себе зобов`язань за вказаними контрактами, що виражається у нездійсненні оплати за вказаний товар, ПрАТ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » звернулося за захистом своїх прав до ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Адвокатом у клопотанні вказано, що 05.09.2022 року ухвалою Господарського суду м. Києва (справа №910/8299/22) відкрито провадження у справі за позовом ПрАТ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » до Компанії « ІНФОРМАЦІЯ_3 » про стягнення 210 863 531,59 грн. За результатами розгляду вказаної справи, рішенням Господарського суду м. Києва від 19.04.2023 року по справі №910/8299/22, позовні вимоги задоволено, та стягнуто з Компанії ІНФОРМАЦІЯ_3 на користь Приватного акціонерного товариства « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) заборгованість у розмірі 5 766 024,90 доларів США (що еквівалентно 210 863 531,59 грн. станом день звернення з позовом) та 959 003,20 евро (що еквівалентно 35 511 888,50 грн. станом день звернення з позовом) та судовий збір у розмірі 868 350,00 грн.. Наголошено на тому, що при укладанні, зміні та виконанні усіх вищезазначених контрактів між юридичними особами виникли договірні, господарсько-правові відносини. Сторони є вільними в укладанні таких контрактів, погодженні їх основних умов (в тому числі внесенні змін до договорів, зокрема, щодо строку оплати за товар), а у випадку невиконання будь-якою зі сторін своїх обов`язків по договору (не поставка товару, несплата чи несвоєчасна оплата товару), сторони несуть відповідальність згідно договору та чинного законодавства. Отже, в даному випадку сторонами було укладено господарські договори, які містять всі істотні умови відповідного виду договорів, та підписані належними сторонами, що виключає наявність об`єктивної сторони вчинення злочину шляхом введення в оману або зловживання довірою. Усе вищевикладене підтверджує доводи сторони захисту підозрюваного ОСОБА_4 щодо господарсько-правового характеру відносин.

В обґрунтування клопотання вказано, що 09.02.2023 року, сторона захисту ОСОБА_4 звернулась до судді Господарського районного суду м. Києва, у провадженні якого перебувала справа № 910/8299/22, із клопотанням про ознайомлення з матеріалами відповідної справи, проте, жодної відповіді на вказане клопотання отримано не було. 09.08.2023 року адвокат ОСОБА_3 повторно звернувся до судді Господарського районного суду м. Києва, у провадженні якого перебувала вказана справа із аналогічним клопотанням. У зв`язку із неотриманням відповіді у встановлений законодавством строк, захисник ОСОБА_4 засобами телефонного зв`язку зв`язався з помічником судді, у провадженні якого перебувала вказана справа та під час телефонної розмови отримав інформацію, що в ознайомленні із матеріалами даної справи відмовлено, причиною називаючи те, що ОСОБА_4 не є учасником зазначеної справи, після чого, 15.09.2023 року адвокат ОСОБА_3 засобами поштового зв`язку отримав лист судді ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_13 від 08.09.2023 року, зі змісту якого також вбачається, що у клопотанні представника ОСОБА_4 про ознайомлення з матеріалами справи відмовлено на підставі того, що ОСОБА_4 не є учасником справи. Враховуючи викладене, 12.09.2023 року захисник ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_3 засобами поштового зв`язку звернувся до прокурора Київської міської прокуратури - процесуального керівника в кримінальному провадженні № 0000167 від 06.04.2022 року із клопотанням про виконання процесуальних дій. 02.10.2023 року сторона захисту ОСОБА_4 засобами поштового зв`язку отримала супровідний лист ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_14 (вих. № 09/5- 2555ВИХ-23) від 26.09.2023 року разом із постановою від 22.09.2023 року про відмову у задоволенні клопотання, зі змісту якої вбачається, що прокурор обґрунтовує прийняте рішення тим, що «...сторона захисту не позбавлена права на самостійне звернення до слідчого судді під час досудового розслідування із відповідним клопотанням».

Клопотання мотивовано тим, що з огляду на вищевикладене, оскільки стороною захисту ОСОБА_4 було вичерпано всі можливості отримання вказаних документів іншим шляхом, постала необхідність клопотати до слідчого судді про застосування відповідного заходу забезпечення кримінального провадження.

В судове засідання адвокат не з`явився, про місце, дату та час судового засідання повідомлявся належним чином, до суду 18.10.2023 надійшло клопотання захисника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 у якому останній просив суд проводити розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримує у повному обсязі та задовольнити його.

Представник особи, у володінні якої перебувають речі та документи, в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином. До суду надійшов лист представника ІНФОРМАЦІЯ_1 у якому останній просив проводити розгляд справи без участі повноважного представника ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Вирішуючи питання про наявність чи відсутність підстав для задоволення клопотання, здійснюючи судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Під час розгляду клопотання з його матеріалів слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000167 від 06.04.2022 року. В рамках вказаного кримінального провадження, 13.07.2022 року старшим слідчим в ОВС СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором у кримінальному провадженні - прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_6 , було складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

За положеннями ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

В свою чергу ст. 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Приписами ст. 26 КПК України встановлено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень ч.ч.1, 4 ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом, при цьому для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та, у разі прийняття відповідного рішення слідчим суддею, судом, вилучити їх (здійснити їх виїмку). Тимчасовий доступ до речей і документів здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, суду.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 160 КПК України, у клопотанні про тимчасовий доступ до речей і документів зазначаються: короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання; правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; речі і документи, тимчасовий доступ до яких планується отримати; підстави вважати, що речі і документи перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи; значення речей і документів для встановлення обставин у кримінальному провадженні; можливість використання як доказів відомостей, що містяться в речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів, у випадку подання клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю; обґрунтування необхідності вилучення речей і оригіналів або копій документів, якщо відповідне питання порушується стороною кримінального провадження.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя зобов`язаний перевіряти наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, врахувати докази на підтвердження обставин, викладених у клопотанні, які мають бути надані ініціатором клопотання.

Подане до суду клопотання адвоката не відповідає вимогам, регламентованим, зокрема, п.7 ч.2 ст.160 КПК України, а саме: у клопотанні не зазначено щодо можливості використання як доказів відомостей, що містяться в речах і документах та неможливості іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів враховуючи попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення, зазначену в Єдиному реєстрі досудових розслідувань.

Відповідно до ч. 4 ст. 163 КПК України, слідчий суддя, суд розглядає клопотання за участю сторони кримінального провадження, яка подала клопотання, та особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Неприбуття за судовим викликом особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, без поважних причин або неповідомлення нею про причини неприбуття не є перешкодою для розгляду клопотання.

Таким чином, у відповідності до загальних засад кримінального провадження та основних засад судочинства, закріплених у законі, ініціатор клопотання повинен самостійно обґрунтувати у судовому засіданні правову позицію, що викладена у клопотанні. Крім того, до суду має бути подано докази на підтвердження обставин, викладених у клопотанні, та доведено їх переконливість перед судом.

Відповідно до п.2 ч.3 ст. 132 КПК України передбачено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.

При прийнятті рішення судом враховано, що відповідно до ч.5 ст. 163 КПК України слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, якщо сторона кримінального провадження у своєму клопотанні доведе наявність достатніх підстав вважати, що ці речі або документи: 1) перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи; 2) самі по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, у зв`язку з яким подається клопотання, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні; 3) не становлять собою або не включають речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю.

Таким чином, у вказаному клопотанні адвокатом в порушення вимог ч.5 ст.163 КПК України не доведено, що речі або документи самі по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, у зв`язку з яким подається клопотання, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у цьому кримінальному провадженні.

Також, адвокатом не наведено достатніх відомостей, що могли б вказувати на можливість досягнення мети проведення слідчої (розшукової) дії, а відтак, суддя не вбачає підстав вважати, що є необхідність у отримання тимчасового доступу, з можливістю виготовлення належним чином засвідчених копій та/або фотокопій вказаних в клопотанні документів, враховуючи на наявність у справі №910/8299/22 рішення Господарського суду міста Києва від 19.04.2023 в якому встановлені певні обставини та відповідні ним правовідносини із зазначенням доказів та висновків, до яких прийшов суд при розгляді справ по суті заявлених позовних вимог.

Крім того, всупереч вимогам ч. 6 ст. 163 КПК України, ініціатором клопотання не доведено можливість використання як доказів відомостей, що містяться в цих речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів.

На підставі вищевикладеного, враховуючи надані матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що правові підстави для задоволення клопотання адвоката відсутні.

За таких обставин, керуючись вимогами ст.ст. 22, 26, 131, 132, 159, 160, 163, 562 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

в задоволені клопотання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: