Провадження № 1-кс/752/9233/23
У Х В А Л А

10 листопада 2023 року слідчий суддя Голосівїського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву підозрюваного ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_4 від розгляду заяви, поданої адвокатом ОСОБА_5 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , про забезпечення прав і свобод особи, яка перебуває під вартою та здійснення перевірки правомірності затримання особи у мкжах кримінального провадження № 0000817 від 07.08.2023 року за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,

в с т а н о в и в:

10.11.2023 року підозрюваним ОСОБА_3 було подано заяву про відвід слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_4 від розгляду заяви, поданої адвокатом ОСОБА_5 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , про забезпечення прав і свобод особи, яка перебуває під вартою та здійснення перевірки правомірності затримання особи у мкжах кримінального провадження № 0000817 від 07.08.2023 року за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України (справа № 752/18989/23, провадження №1-кс/752/7630/23).

За ч. 1 ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді його розглядає інший суддя цього ж суду.

З цих підстав у порядку ст. 35 КПК України, згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.22.2023 року для розгляду підозрюваного ОСОБА_3 про відвід визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .

В обґрунтування заяви про відвід ОСОБА_3 зазначає, про те, що ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від 13.09.2023 року у межах кримінального провадження № 0000817 від 07.08.2023 року задоволено клопотання органу досудового розслідування про обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

06.11.2023 року за результатами розгляду апеляційної скарги захисника ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 колегією суддів Київського апеляційного суду м. Києва скасовано зазначену вище ухвалу та направлено на новий розгляд, тому ОСОБА_3 посилається на ч. 2 ст. 76 КПК України, відповідно до положень якої суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції.

Крім того, у підозрюваного ОСОБА_6 існує недовіра до слідчого судді ОСОБА_4 , оскільки вважає, що під час розгляду слідчим суддею ОСОБА_4 , клопотання про відсторонення підозрюваного ОСОБА_6 від посади директора ДП «СК «АВАНГАРД» строком на 2 місяці, клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майна та клопотання про надання дозволу на проведення обшуку в робочому кабінеті ОСОБА_6 було грубо порушено його права як підозрюваного в кримінальному провадженні № 0000817 від 07.08.2023 року та ухвалено рішення з численними порушеннями діючого зкриміанльно-процесуального законодавства.

Слідчий суддя ОСОБА_7 у судовому засіданні відсутня.

За правилами ст. 107 КПК України, фіксування технічними засобами судового засідання не здійснювалось у зв`язку з відсутністю у судовому засіданні осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Однак вичерпного переліку цих обставин процесуальний закон не містить. Отже особа, яка заявляє відвід судді, має навести конкретні обставини, які можуть викликати сумнів у неупередженості судді.

Відповідно до частини 3-5 статті 80 КПК України заява про відвід може бути заявлена як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заява про відвід під час досудового розслідування подається одразу ж після встановлення підстав для такого відводу. Відвід повинен бути вмотивованим.

Оскільки кримінальне процесуальне законодавство містить загальні вимоги до вмотивованості відводу, суд в оцінці вмотивованості відводу звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Так Європейським судом з прав людини у п. 66 у рішенні по справі «Мироненко і Мартенко проти України» зазначено, що згідно з усталеною практикою Суду наявність безсторонності має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див.,зокрема, рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria), рішення від 24 лютого 1993 року, серія A, N 255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява N 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. the United Kingdom), рішення від 10 червня 1996 року, Reports 1996-III, с. 794, п. 38).

Стосовно об`єктивної неупередженості у справі «Фей проти Австрії» Європейський суд з прав людини зауважив, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

У справі «Хаушильд проти Данії» Європейський суд з прав людини зазначив про необхідність доказів фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення Європейського суду з прав людини у справі Веттштайн проти Швейцарії, п. 43).

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Визначення слідчого судді для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, клопотання, за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні, закінчення терміну їх повноважень. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з автоматизованої системи документообігу суду, крім випадків, установлених законом (ч.3 ст.35 КПК України).

Порядок функціонування автоматизованої системи документообігу суду, в тому числі видачі вироків, ухвал суду та виконавчих документів, передачі справ до електронного архіву, зберігання текстів вироків, ухвал суду та інших процесуальних документів, надання інформації фізичним та юридичним особам, підготовки статистичних даних, визначається Положенням про автоматизовану систему документообігу суду (ч.6 ст.35 КПК України).

Згідно 1.4.9. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України №30 від 26.11.2010 року (з наступними змінами та доповненнями), збори суддів відповідного суду мають визначені цим Положенням повноваження щодо розгляду питань стосовно порядку функціонування автоматизованої системи. За результатами розгляду питань, зазначених в абзаці першому цього підпункту, рішенням зборів суддів затверджуються Засади використання автоматизованої системи документообігу суду і вносяться до автоматизованої системи не пізніше робочого дня, що настає після проведення цих зборів. У разі внесення змін до Засад використання автоматизованої системи документообігу суду збори суддів відповідного суду новим рішенням затверджують відповідні зміни до Засад використання автоматизованої системи документообігу суду.

Відповідно п.п. 3.2. п.3 Засад використання автоматизованої системи документообігу у Голосіївському районному суді м. Києва, затверджених рішенням загальних зборів суддів Голосіївського районного суду м. Києва від 22.12.2015р., зі змінами та доповненнями внесеними рішенням зборів суддів 08.02.2023року, у суді може застосовується: автоматизований розподіл судових справ одразу після реєстрації відповідної судової справи; повторний автоматизований розподіл судових справ; розподіл судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді; визначення складу суду з метою заміни судді (суддів).

Згідно п.п.7.3 п.7 Засад, клопотання та скарги по одному кримінальному провадженню передаються раніше визначеному слідчому судді.

Відповідно до протоколу про автоматизованого розподілу справ між суддями справа справа № 752/18989/23, провадження №1-кс/752/7630/23 за заявою, поданою адвокатом ОСОБА_5 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , про забезпечення прав і свобод особи, яка перебуває під вартою та здійснення перевірки правомірності затримання особи у мкжах кримінального провадження № 0000817 від 07.08.2023 року за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України в порядку автоматизованого розподілу справ була розподілена на слідчого суддю ОСОБА_4 .

Посилання ОСОБА_6 на положення ч. 2 ст. 76 КПК України, відповідно до якого суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції, не може слугувати підставою для відводу слідчого судді, оскільки дана норма не стосується судових рішень, ухвалених під час досудового розслідування.

Вказівка ОСОБА_6 на те, що слідчий суддя ОСОБА_4 під час розгляду клопотань грубо порушувала права підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000817 від 07.08.2023 року та ухвалювала рішення з численними порушеннями чинного кримінально-процесуального законодавства, не підтверджується жодними доказами та не може бути безумовною обставиною для відводу слідчого судді.

Таким чином слідчий суддя доходить до висновку, що обставини, на які посилається заявник щодо недовіри слідчому судді ОСОБА_4 , не є обґрунтованими, заявлений відвід не є вмотивованим.

За наведених умов підстави для задоволення заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_8 відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 75, 81, 369, 372 КПК України, суддя

у х в а л и в:

заяву підозрюваного ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_4 від розгляду заяви, поданої адвокатом ОСОБА_5 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , про забезпечення прав і свобод особи, яка перебуває під вартою та здійснення перевірки правомірності затримання особи у мкжах кримінального провадження № 0000817 від 07.08.2023 року за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України (справа № 752/18989/23, провадження №1-кс/752/7630/23) - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1