УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , перекладача ОСОБА_7 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС 3 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_8 , погоджене прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 ( ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Рошіорь -де - Веде, Республіки Румунія, громадянина Республіки Румунія, працюючого в « Деніс Авто Логістік » водієм, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 305 КК України, у кримінальному провадженні № 0000372 від 15.07.2022,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів, без визначення розміру застави.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що Головним слідчим управлінням Служби безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000372 від 15.07.2022 за підозрою громадян Румунії ОСОБА_12 ( ОСОБА_12 ) та ОСОБА_6 ( ОСОБА_6 ) у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 305 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Офісом Генерального прокурора.

ОСОБА_6 ( ОСОБА_6 ) своїми умисними діями, що виразились у контрабанді наркотичних засобів, тобто їх переміщенні через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, вчиненій за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 305 КК України.

Обставини, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, та доводять, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів крім тримання під вартою не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, підтверджуються матеріалами кримінального провадження.

23.09.2022 ОСОБА_6 затримано та вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні ним злочину передбаченого ч. 3 ст. 305 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 24.09.2022 до ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою до 20.11.2022 включно, без визначення розміру застави.

19.07.2023 слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва щодо підозрюваного ОСОБА_6 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 16.09.2023.

21.08.2021 ОСОБА_6 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 305 КК України.

21.08.2023 підозрюваному ОСОБА_6 та його захисникам за дорученням прокурора у кримінальному провадженні повідомлено про завершення досудового розслідування та відкриття матеріалів кримінального провадження.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 закінчується 16.09.2023, однак закінчити досудове розслідування до завершення строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 не представляється можливим, оскільки до цього часу не виконані всі процесуальні дії, зокрема, з урахуванням зібраних доказів не виконано вимоги ст. 290 КПК України зі сторонами кримінального провадження; не складено обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування. Крім цього, після передачі до суду обвинувального акту для проведення судом підготовчого судового засідання також необхідний час, а питання продовження строків тримання під вартою вирішується під час підготовчого судового засідання.

Передача обвинувального акту до суду є неможливою без надання доступу підозрюваному та захисникам до матеріалів досудового розслідування і достатнього часу для ознайомлення з цими матеріалами.

Ризики, які були враховані слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва при застосуванні до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та продовженні строку вказаного запобіжного заходу не зменшилися та продовжують існувати. Вони встановлені з урахуванням того що, ОСОБА_6 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від десяти до дванадцяти років з конфіскацією майна, а тому може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Під час досудового розслідування, в тому числі шляхом проведення слідчих та інших процесуальних дій, отримано докази того, що з високим ступенем ймовірності підозрюваний ОСОБА_6 може вчинити дії, які містять ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Слід звернути увагу, що у кримінальному провадженні №0000372 від 15.07.2022 ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 04.09.2023 строк ознайомлення сторони захисту з матеріалами провадження обмежувався до 13.09.2023 року у зв`язку із необґрунтованим затягуванням, що також може вказувати на можливість перешкоджання кримінальному провадженню з боку підозрюваного ОСОБА_6 іншим чином.

Просить продовжити підозрюваному ОСОБА_6 ( ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцю міста Рошіорій-де- Веде Румунія , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , громадянину Румунії, строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою терміном 60 днів без визначення розміру застави

Прокурор клопотання підтримав, однак у судовому засіданні просив продовжити строк тримання підозрюваного під вартою до 22.09.2023.

Захисники заперечували щодо задоволення клопотання посилаючись на те, що ризики не підтвердженні. Просили застосувати більш м`який запобіжний захід.

Підозрюваний заперечував щодо задоволення клопотання, просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Відповідно до ч. 4 ст. 193 КПК України, за клопотанням сторін або за власною ініціативою слідчий суддя, суд має право заслухати будь-якого свідка чи дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, дослідивши долученні захисниками матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

У цьому кримінальному провадженні ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 305 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 24.09.2023до ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 20.11.2022 включно, без визначення розміру застави.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 19.07.2023 щодо підозрюваного ОСОБА_6 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 16.09.2023.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Частиною 1 ст. 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У відповідності до змісту ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Тобто, при вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою підозрюваного, слідчий суддя, керуючись загальними приписам, які регулюють застосування запобіжного заходу, з урахуванням додаткових відомостей, має дослідити наявність таких обставин:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження дії запобіжного заходу чи покладених обов`язків;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні;

4) обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу.

Щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення.

Положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», тому в оцінці цього питання слідчий суддя керується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ визначення «обґрунтованої підозри» надано, зокрема, у рішенні «Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom», згідно з яким «…існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Втім, що саме може бути розцінене як «обґрунтоване», буде залежати від усіх обставин справи» [15, § 32]. Таке формулювання ЄСПЛ також підтверджено в таких його рішеннях, як «Нечипорук і Йонкало проти України», «Erdagoz v. Turkey», «Labita v. Italy», «Ilgar Mammadov v. Azerbaijan» та доповнено вказівкою на те, що «факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи» [16, §§ 34, 36], і так само «висунення обвинувачення» [17, § 184].

На підтвердження можливої причетності ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення до клопотання додано матеріали кримінального провадження, які досліджені у судовому засіданні.

Враховуючи у сукупності досліджені матеріали, слідчий суддя, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_6 , дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин, тією мірою, щоб виправдати застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Перевіряючи доводи клопотання на предмет наявності достатніх підстав вважати, що заявлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не зменшилися, які виправдовують необхідність продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 слідчий суддя зазначає таке.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. Водночас, Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя погоджується з доводами слідчого у клопотанні та прокурора у судовому засіданні про продовження існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи доведення стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри та продовження існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає обґрунтованою необхідність у продовженні підозрюваному ОСОБА_6 строку тримання під вартою.

Ухвалою слідчого судді від 17.07.2023 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000372 від 15.07.2022 продовжено до 22.09.2023

21.08.2023 підозрюваному ОСОБА_6 та його захисникам за дорученням прокурора у кримінальному провадженні повідомлено про завершення досудового розслідування та відкриття матеріалів кримінального провадження.

При визначенні строку тримання під вартою слідчий суддя, керуючись ч. 1 ст. 197 КПК України, вважає за необхідне продовжити ОСОБА_6 строк тримання під вартою у межах строку досудового розслідування, тобто до 22.09.2023

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 182-184, 186, 193-197, 309, 310, 376, 392, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити частково.

Продовжити відносно ОСОБА_6 ( ОСОБА_6 ) ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про продовження строку тримання підозрюваного ОСОБА_6 ( ОСОБА_6 ) під вартою визначити в межах строку досудового розслідування, терміном до року 22.09.2023 включно.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Повний текст ухвали складено 13.09.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1