У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.10.2023 Дніпровський районний суд м. Києва (далі - Суд) у складі головуючої судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , та його учасників - потерпілих ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_10 про застосування запобіжних заходів у вигляді домашнього арешту щодо обвинувачених у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 серпня 2023 року за № 0002908, за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , кожного з них у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 342, ч. 1 ст. 28, ст. 345 Кримінального кодексу (далі КК) України, установив :

І. Суть питань, що вирішуються ухвалою, і за чиєю ініціативою вони розглядаються

Прокурор групи прокурорів - прокурор Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_10 звернувся до суду, у порядку ст. 350, ч. 3 ст. 331 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) в редакції Закону № 2690-IX від 18 жовтня 2022 року «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України та Кримінального процесуального кодексу України щодо виконання рішень Європейського суду з прав людини», із клопотаннями від 13 жовтня 2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодового домашнього арешту відносно обвинувачених з підстав дійсності у провадженні обставин визначених п. 1-3 ч. 1 ст. 194, 199, 331 КПК.

Так, у клопотаннях в т.ч. прокурором зазначається, що обвинувачені ОСОБА_6 та ОСОБА_7 обвинувачуються у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 342, ч. 1 ст. 28, ст. 345 КК України.

У цей час, враховуючи дані про особи обвинувачених, з числа визначених ст. 178 КПК, дійсними є ризики, з числа регламентованих ст. 177 КПК, а саме вони можуть:

- переховуватися, що обумовлено тим, що вони обвинувачуються у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 28 ч. 2 ст. 342, ч. 1 ст. 28 ч. 2 ст. 345 КК України, які відносяться до розділу кримінальних правопорушень проти авторитету органів державної влади КК України, яке має високий ступінь непокори державній владі, санкцією статті передбачено максимальне покарання у вигляді обмеження волі до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк, що свідчить про обставини, які можуть бути підставою та мотивом для навмисного переховуватися від суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності;

- незаконно впливати на інших учасників процесу з метою уникнення відповідальності;

- вчиняти інші кримінальні правопорушення, адже йдеться про два кримінальні правопорушення передбачені ч. 1 ст. 28 ч. 2 ст. 342, ч. 1 ст. 28 ч. 2 ст. 345 КК України, які мали місце 19 серпня 2023 року, є підстави вважати, що вони можуть вчиняти інші аналогічні кримінальні правопорушення, тим самим порушуючи законні права та інтереси громадян та держави.

Враховуючи викладене, на думку прокурора, є доцільним обрати обвинуваченим запобіжні заходи, кожному окремо, у вигляді домашнього арешту цілодобово.

ІІ. Позиції сторін

Учасники кримінального провадження вказані клопотання прокурора підтримали.

ІІІ. Стислий опис встановлених обставин щодо порушеного питання

Згідно обвинувального акта та аргументів сторін щодо обвинувачених встановлено такі відомості, як-то:

1. ОСОБА_6 - ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Жовті Води Дніпропетровської області, громадянина України, не одружений, з вищою освітою, не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий;

2.

ОСОБА_7 - ОСОБА_7 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Жовті Води Дніпропетровської області, громадянин України, не одружений, з вищою освітою, не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий;

3. спільні дані про обвинувальних

- за своїм віком, мають задовільні соціальні зв`язки, для особи їх віку та статусу, прийнятну репутацію;

- прийнятний станом здоров`я (для осіб їх віку);

- у цьому провадженні обвинувачуються у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 342, ч. 1 ст. 28, ст. 345 КК України, тобто у

а.) опорі працівникові правоохоронного органу під час виконання ним службових обов`язків, вчинений групою осіб;

б.) умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень, у зв`язку з виконанням службових обов`язків, вчинене групою осіб, відповідно.

Ухвалами слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 21 серпня 2023 року застосовано до кожного з обвинувачених запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без відповідного дозволу, за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги, а також прибуття до місць укриття чи бомбосховищ на 2 місяці, з підстав дійсності обставин передбачених п. 1-3 ч. 1 ст. 194, 199 КПК.

Потерпілим ОСОБА_9 заявлено цивільний позов про відшкодування 8710 грн. матеріальної шкоди та 197000 грн. моральної шкоди. В свою чергу потерпілим ОСОБА_8 подано позов про відшкодування 3757 грн. матеріальної шкоди та 147000 грн. моральної шкоди.

ІV. Кримінальне процесуальне законодавство

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення має право своєю ухвалою обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу (ч. 2 ст. 331 КПК), яка в свою чергу регламентує таке :

- заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості провадження (ч. 1 ст. 131 КПК);

- метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується (ч. 1 ст. 177 КПК);

- підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК (ч. 2 ст. 177 КПК);

- при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини (ч. 1 ст. 178 КПК);

- під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК);

- при розгляді доцільності продовження строку тримання під вартою у т.ч. ураховуються обставини, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню розгляду справи до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою (ст. 199 КПК).

V. Мотиви суду

Суд, заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши надані ними матеріали та проаналізувавши в системному зв`язку усі наявні на час розгляду клопотання відомості, які мають пряме та опосередковане значення при вирішенні питання щодо заходу забезпечення кримінального провадження, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, приходить до наступного.

Порядок встановлений КПК України (процесуальний порядок, форма, процедура), як певна послідовність (кроки) прийняття кримінальних процесуальних рішень і здійснення кримінальних процесуальних дій (див. постанову Верховного суду України від 16 березня 2017 року у справі № 671/463/15-к) та з порушеного питання регламентує, що застосування запобіжного заходу здійснюється у конкретному кримінальному провадженні та вимагає досить детального аналізу не тільки фактичних обставин вчинення правопорушення, але й врахування особи, яка є ймовірним суб`єктом його вчинення.

Перелік обставин, які б свідчили «за» або «проти» обрання запобіжного заходу, може бути лише приблизним і не є вичерпним. З огляду на це, у кожному випадку при розгляді клопотання щодо запобіжного заходу суд вирішуючи питання, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини з числа передбачених ст. 178 вказаного Кодексу.

В цій ситуації відносно обвинувачених встановлено відомості вказані у п. IІІ цієї ухвали, а тому, вирішуючи по суті поставлені питання, Суд має з`ясувати наявність ряду обставин, на які вказує прокурор:

(і) щодо обґрунтованості підозри

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (ч. 5 ст. 9 КПК), а відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom» від 30 серпня 1990 року (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86, https://hudoc.echr.coe.int/rus?i=001-57721) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21 квітня 2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04, https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/974_683#Text).

Обвинувальний акт стосовно обвинувачених перебуває на розгляді в суді.

Згідно п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК обвинувачення - твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.

Наведеного вище достатньо для висновку, не вирішуючи питання про доведеність вини під час розгляду клопотань, що підозра відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».

(іі) щодо наявності ризиків

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання наявним ризикам, у той час як підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України (ч. 2 ст. 177 КПК України).

Ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності здійснення обвинуваченим зазначених дій.

При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Зазначений стандарт доказування (переконання) Суд використовує для перевірки наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, у цьому кримінальному провадженні.

З його (стандарту) урахуванням Суд погоджується з доводами клопотань прокурора про наявність ризиків визначених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Указані ризики, як дійсні, оцінюються судом у світлі (1) обставин цього кримінального провадження та (2) особистої ситуації (обставин) кожного з обвинувачених (фактичних даних, які можуть свідчити про особливості характеру та моральні принципи, сімейний стан, освіту, роботу, місце проживання, засоби до існування), котрі вказані у п. ІІІ цієї ухвали.

Відповідно є доведеними обставини, визначені п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України.

(ііі) щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів

Відповідно до ст. 194 КПК України наявність ризику є підставою для застосування запобіжного заходу, а тому визначаючись з тим, який саме запобіжний захід на даному етапі у кримінальному провадженні убезпечить від його настання, суд ураховує таке.

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт.

При оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, Суд використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи ніж окреслені заявником по відношення до кожного з обвинувачених не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.

При цьому КПК не вимагає доказів того, що обвинувачений при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість допустити це в конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

З огляду на викладене Суд у ракурсі установлених фактичних обставин уважає, що на даному етапі кримінального провадження лише запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобово стосовно обвинувачених(1) буде необхідним для забезпечення належної процесуальної поведінки та (2) зможе запобігти ризикам, які передбачені ст. 177 КПК, та були встановлені судом.

VІ. Висновок

Ураховуючи наведене, Суд вважає за доцільне, з огляду на дійсність обставин визначених п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК, обрати відносно обвинувачених ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , кожного окремо, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з забороною залишати житло, за адресою: АДРЕСА_2 , цілодобово, до 18 грудня 2023 року за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги та прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога» в регіоні проживання обвинуваченого.

Також Суд зобов`язує обвинувачених, у порядку речення першого ч. 5 ст. 194 КПК прибувати за кожною вимогою до суду до 18 грудня 2023 року.

Щодо питання доречності покладення обов`язків з числа регламентованих ч. 5 ст. 194 КПК України, то слід відмітити, що це питання прокурор не порушує, а тому і Суд не аналізує, в силу ст. 22, 26 КПК.

Окрім того, враховуючи положення ст. 181, 534 КПК, слід

- ухвалу передати через прокурора групи прокурорів - прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 для виконання органу УП за місцем проживання обвинувачених та зобов`язати останніх негайно поставити їх на облік і повідомити про це суд

- контроль за виконанням ухвали покласти на прокурорів групи прокурорів - прокурорів Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_10 , ОСОБА_3 .

З цих підстав Суд, керуючись ст. 331, 350, 369-372, 376 КПК України, постановив:

клопотання - задовольнити.

Обрати відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, щодо кожного з них, з забороною залишати житло, за адресою: АДРЕСА_2 , цілодобово, до 18 грудня 2023 року за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги та прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога» в регіоні проживання обвинуваченого.

Зобов`язати ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати за кожною вимогою до суду до 18 грудня 2023 року.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою статті 392 Кримінального процесуального Кодексу України.

Ухвалу передати через прокурора групи прокурорів - прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 для виконання органу УП за місцем проживання обвинувачених та зобов`язати останніх негайно поставити їх на облік і повідомити про це суд.

Ухвала щодо запобіжних заходів підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурорів групи прокурорів - прокурорів Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_10 , ОСОБА_3 .

Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 17:55 год. 23 жовтня 2023 року.

С у д д я ОСОБА_1