Справа № 642/2299/23
Провадження № 1-кс/642/53/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 січня 2024 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000409 від 15.03.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190 (у редакції до 11.08.2023), ч. 1 ст. 361 КК України - ОСОБА_3 про часткове зняття арешту,-

встановив:

В провадження слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного у кримінальному провадженні № 0000409, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.03.2023.

В обґрунтування клопотання зазначив, що слідчим відділом ВП № 2 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000409 від 15.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України. 09.05.2023 слідчим СВ ВП № 2 ХРУП № З ГУНП в Харківській області було проведено обшук за місцем мого мешкання: АДРЕСА_1 та вилучено: грошові купюри номіналом 100 Євро у кількості 3 шт. (ЕВ, RВ, RВ) та номіналом 50 Євро у кількості 4 шт. (WA, RС, RС, ЕВ ) та грошові купюри номіналом 200 гривень у загальній кількості: ГЕ5805539, ГЕ5805538, ГЕ5805537, ГЕ5805535, ГЕ5805536, ТВ4765826, СЖ1486698, ГЕ5805544, ГЕ5805543, АЕ0348243, ГЕ5805542, ГЕ5805540, ГЕ5805541, ХА6215043, ХЄ1524152, ГЕ5805549, ГЕ5805548, ГЕ5805547, ГЕ5805545, УХ2776453, ТБ4441114, ХВ2629914, КЄ2746029, КН1204761, СВ0547437, ЄД4426641, СН5398862, ЕН0954651, УЖ7571358, УЗ3573400, КД7397209, ХА9114923, УР5622055, ЄЄ1140693, УЄ6027964, КН0472483, УЖ9122768, ЄА5680036, ХЖ0444063, УТ6650185, ПГ5987713, ХН4165559, ХН5542582, ПЄ2811844, УВ5563144, УС1451365, ЕХ4882062. На вищевказані гроші ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 від 16.05.2023 було накладено арешт та доручено зберігання майна слідчому СВ ВП № 2 ХРУП № З ГУНП в Харківській області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_4 . Заявник вказує, що він в ході досудового розслідування повністю визнаю свою вину та щиро розкаявся. Також, 06.12.2023, відшкодував потерпілому ОСОБА_5 завдану мною матеріальну шкоду в розмірі 1412 гривень про що надав платіжну інструкцію та заяву про відшкодування. Зазначив, що на даний момент вони з матір`ю ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 мешкають у орендованій квартирі, оскільки їх будинок у Куп`янському районі було зруйновано внаслідок збройної агресії рф, є внутрішньо переміщеними особами і перебувають у скрутному фінансовому становищі. Вищевказані кошти це всі збереження, що у нього залишилися та у яких на разі ОСОБА_3 має потребу для подальшого існування.

У зв`язку з вищевикладеним просить суд про часткове зняття арешту.

У судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, надавши до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності, підтримав зазначене клопотання та просив його задовольнити на підставі доказів зазначених в ньому.

Слідчий СВ ВП №2 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_4 , до суду не з`явився, про дату та час судового засідання повідомлений належним чином. Подав заяву, в якій просить розглянути клопотання без його участі, проти скасування арешту з грошових купюр не заперечував.

Вивчивши матеріали справи, слідчий суддя вважає що клопотання заявника є обгрунтованим та таким що підлягає задоволенню виходячи з наступного .

Як вбачається з матеріалів справи, слідчим відділом ВП № 2 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000409 від 15.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

В межах даного кримінального провадження, 09.05.2023 у період часу з 07:44 по 11:25 слідчим СВ ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області на підставі ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова було проведено санкціонований обшук за адресою: АДРЕСА_1 , у якій фактично мешкає ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 в ході якого було виявлено та вилучено в тому числі і вищеперелічені грошові кошти.

Постановою слідчого СВ відділу поліції №2 Харківського районного управління поліції №3 ГУ НП в Харківській області від 09.05.2023, вилучене в ході проведення обшуку майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м.Харкова від 16.05.2023 було накладено арешт на грошові купюри номіналом 100 Євро у кількості 3 шт. (ЕВ, RВ, RВ) та номіналом 50 Євро у кількості 4 шт. (WA, RС, RС, ЕВ ) та грошові купюри номіналом 200 гривень у загальній кількості: ГЕ5805539, ГЕ5805538, ГЕ5805537, ГЕ5805535, ГЕ5805536, ТВ4765826, СЖ1486698, ГЕ5805544, ГЕ5805543, АЕ0348243, ГЕ5805542, ГЕ5805540, ГЕ5805541, ХА6215043, ХЄ1524152, ГЕ5805549, ГЕ5805548, ГЕ5805547, ГЕ5805545, УХ2776453, ТБ4441114, ХВ2629914, КЄ2746029, КН1204761, СВ0547437, ЄД4426641, СН5398862, ЕН0954651, УЖ7571358, УЗ3573400, КД7397209, ХА9114923, УР5622055, ЄЄ1140693, УЄ6027964, КН0472483, УЖ9122768, ЄА5680036, ХЖ0444063, УТ6650185, ПГ5987713, ХН4165559, ХН5542582, ПЄ2811844, УВ5563144, УС1451365, ЕХ4882062.

Метою накладення арешту на майно було збереження речових доказів, а саме запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, відчуження тощо.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Статтею 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до ч.1 ст.9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно з ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно зі ст.1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст.1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

Ухвалюючи рішення про накладення арешту на майно, слідчий суддя виходив з того, що дані, викладені у матеріалах кримінального провадження дають підстави для висновку, що з метою встановлення відомостей про обставини вчинення зазначеного кримінального правопорушення накладання арешту на зазначене майно є необхідним.

Статтею 214 КПК України визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а така процесуальна заборона як арешт майна застосовується до вичерпного кола суб`єктів указаного у ст. 170 КПК України.

Пунктом 13 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013р. № 223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» встановлено, що розгляд питання щодо скасування заходів забезпечення кримінального провадження здійснюється у порядку, передбаченому статтями 147, 158, 174 КПК. Слідчий суддя скасовує ці заходи забезпечення лише у випадках: визнання доводів особи, яка не була присутня при прийнятті рішення про накладення грошового стягнення, щодо безпідставності застосування такого заходу обґрунтованими.

Відповідно до п.2.6 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07 лютого 2014 року при накладенні арешту на майно слід перевіряти наявність - належних підстав для арешту майна; - доказів, що вказують на вчинення особою чи особами, на майно яких слідчий просить накласти арешт, кримінального правопорушення; - встановлення розміру шкоди та питання щодо наявності цивільного позову, та співрозмірність обмеження права власності; - відповідність клопотання слідчого вимогам ст.171 КПК; - чи накладається арешт на майно особи, яка не є підозрюваним у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.3 ст.22 КПК України слідчий суддя під час кримінального провадження не може одночасно виконувати функції державного обвинувачення, захисту і судового розгляду. Так, функції з доведення обґрунтованості поданого клопотання, наявності підстав для його задоволення процесуальним законом покладено виключно на ініціатора такого клопотання, в даному випадку - власника майна, разом з тим сторона обвинувачення у випадку незгоди з даним клопотанням зобов`язана належним чином її теж обґрунтувати. Відтак слідчий суддя розглядає клопотання на підставі тих доказів, які слідчому судді представлені. При цьому, жоден учасник не був позбавлений можливості надати їх безпосередньо в судовому засіданні.

Беручи до уваги ті обставини, що під час досудового розслідування підозрюваний ОСОБА_3 повністю визнає свою вину та щиро кається, відшкодував потерпілому ОСОБА_5 завдану мною матеріальну шкоду в розмірі 1412 гривень, про що додав до клопотання платіжну інструкцію та заяву про відшкодування. А. також, те що на даний момент ОСОБА_3 з матір`ю мешкає в орендованій квартирі, оскільки наш будинок у Куп`янському районі було зруйновано внаслідок збройної агресії рф, є внутрішньо переміщеними особами і перебувають у скрутному фінансовому становищі, а вищевказані кошти це всі збереження, що залишилися та у яких наразі має потребу для подальшого існування.

Враховуючи наведені вище обставини, подальше утримання грошових коштів номіналом 100 Євро у кількості 3 шт. (ЕВ, RВ, RВ) та номіналом 50 Євро у кількості 4 шт. (WA, RС, RС, ЕВ ) та грошові купюри номіналом 200 гривень у загальній кількості: ГЕ5805539, ГЕ5805538, ГЕ5805537, ГЕ5805535, ГЕ5805536, ТВ4765826, СЖ1486698, ГЕ5805544, ГЕ5805543, АЕ0348243, ГЕ5805542, ГЕ5805540, ГЕ5805541, ХА6215043, ХЄ1524152, ГЕ5805549, ГЕ5805548, ГЕ5805547, ГЕ5805545, УХ2776453, ТБ4441114, ХВ2629914, КЄ2746029, КН1204761, СВ0547437, ЄД4426641, СН5398862, ЕН0954651, УЖ7571358, УЗ3573400, КД7397209, ХА9114923, УР5622055, ЄЄ1140693, УЄ6027964, КН0472483, УЖ9122768, ЄА5680036, ХЖ0444063, УТ6650185, ПГ5987713, ХН4165559, ХН5542582, ПЄ2811844, УВ5563144, УС1451365, ЕХ4882062, під арештом не вбачається за доцільне, оскільки порушує баланс між втручанням у права та свободи особи і потребами досудового розслідування. Слідчий суддя вважає, що потреби досудового розслідування не виправдовують такий ступінь втручання у право власності та подальше застосування заходів забезпечення кримінального провадження суперечить вимогам ч.3 ст.132 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, оцінюючи розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження з метою запобігання порушення справедливого балансу між інтересами власника майна, гарантованими йому законом і завданнями цього кримінального провадження, тривалість досудового розслідування, під час якого власник майна позбавляється можливості користуватися своїм майном, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Згідно вимог статті 169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено: у разі скасування арешту .

Відповідно до ч. 3 ст. 169 КПК України слідчий, прокурор після отримання судового рішення про відмову в задоволенні або про часткове задоволення клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, судового рішення про повне або часткове скасування арешту тимчасово вилученого майна повинні негайно вжити заходів щодо виконання судового рішення та направити повідомлення про його виконання слідчому судді.

Керуючись ст.ст.170-173 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000409 від 15.03.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190 (у редакції до 11.08.2023), ч. 1 ст. 361 КК України - ОСОБА_3 про часткове зняття арешту - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 16 травня 2023 року (Справа № 642/2299/23, Провадження № 1-кс/642/1441/23) на грошові купюри номіналом 100 Євро у кількості 3 шт. (ЕВ, RВ, RВ) та номіналом 50 Євро у кількості 4 шт. (WA, RС, RС, ЕВ ) та грошові купюри номіналом 200 гривень у загальній кількості: ГЕ5805539, ГЕ5805538, ГЕ5805537, ГЕ5805535, ГЕ5805536, ТВ4765826, СЖ1486698, ГЕ5805544, ГЕ5805543, АЕ0348243, ГЕ5805542, ГЕ5805540, ГЕ5805541, ХА6215043, ХЄ1524152, ГЕ5805549, ГЕ5805548, ГЕ5805547, ГЕ5805545, УХ2776453, ТБ4441114, ХВ2629914, КЄ2746029, КН1204761, СВ0547437, ЄД4426641, СН5398862, ЕН0954651, УЖ7571358, УЗ3573400, КД7397209, ХА9114923, УР5622055, ЄЄ1140693, УЄ6027964, КН0472483, УЖ9122768, ЄА5680036, ХЖ0444063, УТ6650185, ПГ5987713, ХН4165559, ХН5542582, ПЄ2811844, УВ5563144, УС1451365, ЕХ4882062.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1