У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 лютого 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород клопотання адвоката ОСОБА_3 який діє в інтересах власника майна ОСОБА_4 про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 який діє в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.07.2023 року у кримінальному провадженні відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000312 від 15 липня 2023 року на транспортний засіб марки «Toyota RAV4» з д.н.з НОМЕР_1 .

В обґрунтування клопотання заявник зазначає, що 20.07.2023 року, ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області було накладено арешт на транспортний засіб марки «Toyota RAV4» з д.н.з НОМЕР_1 , володільцем якого являється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вказане рішення було прийнято на підставі того, що вказаний автомобіль має значення речового доказу, зберіг на собі сліди злочину та є необхідним для проведення ряду судових експертиз з метою встановлення всіх обставин справи.

Як зазначає заявник, станом на 19.09.2023 року, в рамках вказаного кримінального провадження жодній особі не повідомлено про підозру. У пішохода ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 жодних претензій до ОСОБА_4 не має. Крім того, за участі ОСОБА_4 проведено слідчий експеримент, окрім того щодо вилученого автомобілю, органом досудового розслідування проведено всі необхідні судові експертизи та слідчі дії, а тому в подальшому накладенні арешту відпала необхідність.

У зв`язку з наведеними обставинами, заявник просить суд скасувати арешт накладений відповідно до ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_6 , від 20.07.2023 року, у справі №308/12252/23 в цілому, зокрема заборони відчуження, розпорядження та користування на автомобіль марки «Toyota RAV4» з д.н.з НОМЕР_1 , володільцем якого є ОСОБА_4 .

Представник володільця майна ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_3 у судове засідання не зявився. В матеріалах справи наявна від нього заява відповідно до якої просить суд провести судове засідання без його участі. Клопотання підтримує повністю.

Представник Закарпатської обласної прокуратури у призначене судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Представник ДБР у призначене судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Слідчим суддею з урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, визнано можливим провести розгляд клопотання про скасування арешту майна у відсутності заявника, представника заявника та представника Закарпатської обласної прокуратури, ДБР.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до наступного.

Як встановлено слідчим суддею, ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.07.2023 року було задоволено клопотання старшого слідчого Шостого слідчого відділу (із дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №0000312 від 15 липня 2023 року та накладено арешт на транспортний засіб автомобіль марки «Toyota RAV4» з д.н.з НОМЕР_1 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування, який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу належить ОСОБА_8 .

Як вбачається із змісту ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.07.2023 року транспортний засіб автомобіль марки «Toyota RAV4» з д.н.з НОМЕР_1 , перебуває у володінні ОСОБА_4 .

Володілець майна не був присутній під час розгляду клопотання про накладення арешту на майно.

Обґрунтованість зазначеного арешту слідчим суддею не перевіряється.

Підставою накладення арешту на це майно автомобіль , слідчим суддею було існування сукупності розумних підозр вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України.

Метою накладення арешту на це майно,слідчим суддею було забезпечення кримінального провадження у частині збереження речових доказів.

Положеннями КПК України арешт майна визначений як один із заходів забезпечення кримінального провадження,що застосовується з метою досягнення його дієвості.

Відповідно до ч. 1 ст.170КПКУкраїни арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема арешт майна, носить у собі тимчасовий характер.

Порядок скасування арешту майна встановлюється нормами ст.174КПК України.

Згідно з ч. 1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.

Нормами ч.1 ст.174КПКУкраїни передбачено дві взаємовиключні підстави скасування арешту майна слідчим суддею-це не обґрунтованість накладення арешту або якщо в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Слідчий суддя, розглядаючи клопотання про накладення арешту, погодився з доводами слідчого, задовольнивши його.

Обов`язок доказування обставин, на які посилається заявник, покладається саме на нього.

Однак, представником заявника не доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, не наведено доказів того, що на даній стадії розслідування вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальність.

Також слід звернути увагу на те, що при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Також заявником не додано до матеріалів справи доказів того, що мета накладення арешту на даний час досягнута, всі експертизи та слідчі дії з арештованим майном проведені (відсутні висновки проведених експертиз та проведення слідчих дій), а відтак слідчий суддя приходить до висновку, що на даний час не відпала потреба в застосуванні арешту, який накладено було обґрунтовано, будь - яких обставин, які б не були відомі під час вирішення питання про накладення арешту не встановлено.

Як вбачається з матеріалів доданих до клопотання, доводи клопотання не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії розслідування вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальність та які б спростували висновки, викладені в ухвалі слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 20 липня 2023 року, що дає слідчому судді підстави дійти висновку що необхідність накладення арешту на зазначене в клопотанні майно на теперішній час не відпала.

Таким чином, наявні у розпорядженні слідчого судді матеріали свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси володільця майна, з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких є арешт майна.

Беручи до уваги вищевикладене, оскільки заявником не наведено підстав зазначених відповідно до ст.. 174 КПК України для скасування арешту майна, слідчий суддя вважає, клопотання не обгрунтованим та таким що не підлягає до задоволення.

Ухвала про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту майна не підлягає оскарженню з огляду на те, що таке процесуальне рішення слідчого судді неналежить до визначеного ст. 309 КПК України переліку ухвал слідчого судді, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Керуючись ст. ст. 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 який діє в інтересах власника майна ОСОБА_4 про скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 20.07.2023 року по справі № 308/12252/23, а саме на транспортний засіб марки «Toyota RAV4» з д.н.з НОМЕР_1 у кримінальному провадженні №0000312 від 15 липня 2023 року відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Дата оголошення повного тексту ухвали з врахуванням днів перебування у нарадчий кімнаті в іншій справі - 08.02.2024 о 13-20 год.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1