ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 626/238/22 Головуючий 1ї інстанції: ОСОБА_1
Апеляційне провадження № 11сс/818/1609/23 Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2023 року м.Харків

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду ОСОБА_2 , перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу слідчого судді Сахновщинського районного суду Харківської області від 08 листопада 2023 року, якою повернуто ОСОБА_3 скаргу на постанову слідчого Красноградського РВП ГУНП в Харківській області від 11.03.2023 року про закриття кримінального провадження № 0000089 від 02.11.2021 року за ч.1 ст.382 КК України, -

УСТАНОВИВ:

Ухвалою слідчого судді Сахновщинського районного суду Харківської області від 08 листопада 2023 року було повернуто ОСОБА_3 скаргу на постанову слідчого Красноградського РВП ГУНП в Харківській області від 11.03.2023 року про закриття кримінального провадження № 0000089 від 02.11.2021 року за ч.1 ст.382 КК України.

Не погодившись з ухвалою слідчого судді, заявник ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді та задовольнити скаргу.

Перевіривши апеляційну скаргу, суддя-доповідач приходить до висновку про необхідність її повернення, виходячи з таких підстав.

Суддя-доповідач на етапі прийняття апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді має перевірити апеляційну скаргу на наявність чи відсутність перешкод для призначення її до розгляду, передбачених пунктами 2-4 ч.3 та ч.4 ст.399 КПК.

Ухвала слідчого судді про повернення скарги заявнику на постанову про закриття кримінального провадження може бути оскаржена в апеляційному прядку, проте реалізація цього права здійснюється в передбаченому КПК порядку, в тому числі з дотриманням вимог щодо змісту апеляційної скарги.

Вимоги, яким повинна відповідати апеляційна скарга, визначені ст.396 КПК України. Загальними вимогами до мови документа є ясність викладу, точність опису, свобода від суперечностей, переконливість, лаконічність, етикет ділових паперів та мовний етикет.

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Заяви та скарги, що подаються до суду, мають відповідати вимогам чинного законодавства.

Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Так, перевіркою змісту апеляційної скарги ОСОБА_3 було встановлено, що вона суперечить загальним засадам кримінального провадження та містить формулювання та образливі висловлювання на адресу слідчого судді, який ухвалив судове рішення та органу досудового розслідування

Використання ОСОБА_3 у тексті апеляційної скарги неприпустимих та образливих висловлювань і порівнянь на адресу судді та органу досудового розслідування свідчить про зловживання ним правом на подання відповідної скарги.

Неприпустимість використання учасниками процесу таких висловлювань як усно під час розгляду справи, так і у процесуальних документах слідує з загальної засади кримінального провадження повага до людської гідності, якій має відповідати зміст та форма кримінального провадження (п. 4 ч.1 ст.7 КПК). Відповідно до цієї засади під час кримінального провадження повинна бути забезпечена повага до людської гідності, прав і свобод кожної особи (ч.1 ст.11 КПК). Так само згідно зі статтею 68 Конституції України кожен зобов`язаний не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Крім цього, неповага до суду чи суддів забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом (ст.129 Конституції України, ч.3 ст.6, ст.50 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», ч.4 ст.330 КПК).

КПК не містить визначення поняття «зловживання процесуальним правом», законодавець використовує його в контексті реалізації права на відвід та вступну промову у ч.4 ст.81 та абзаці 5 ч.1 ст.349 КПК відповідно.

Верховний Суд зазначив, що хоча у КПК не передбачено загального положення про заборону зловживання процесуальними правами, однак заборона зловживання такими є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права (ухвала Касаційного кримінального суду Верховного суду (далі ККС ВС) від 30.05.2018 року у справі № 676/7346/15-к). Процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання (постанова ККС ВС від 09.04.2019 року у справі № 306/1602/16-к). При цьому Верховний Суд неодноразово констатував зловживання учасниками кримінального провадження процесуальними правами, зокрема, на участь в апеляційному розгляді, на отримання судових рішень, на залучення перекладача (постанови ККС ВС від 24.09.2019 року у справі № 755/10138/16-к та від 19.02.2019 року у справі № 236/1798/16-к, ухвала ККС ВС від 30.05.2018 року у справі № 676/7346/15-к).

Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до їх честі та гідності з боку осіб, які такі дії вчиняють. Такі дії суперечать основним засадам і завданням судочинства та можуть бути визнані судом як зловживання процесуальними правами (постанова ККС ВС від 24.03.2021 року у справі № 937/1059/20). Аналогічний висновок міститься в постановах ККС ВС від 24.03.2021 року у справі № 937/1056/20, від 29.07.2021 року у справі № 264/6844/20, ухвалах ККС ВС від 26.10.2020 року у справі № 442/2432/20, від 30.06.2021 року у справі № 234/2435/21, від 07.02.2022 року у справі № 266/59/22, від 07.02.2022 року у справі № 266/108/22.

Зокрема, з ухвали від 30.06.2021 року у справі № 234/2435/21 вбачається, що ККС ВС погодився з висновком суду апеляційної інстанції про те, що неодноразове зазначення особою в апеляційній скарзі про те, що вона оскаржує «нікчемну ухвалу службової фізичної особи працівника фіктивної юридичної особи з назвою «краматорський міський суд», є образливим висловлюванням на адресу судді та суду. Апеляційна скарга, що містить такі висловлювання, є неприйнятною та зазначив, що особа в касаційній скарзі виражає неповагу до суддів першої й апеляційної інстанції, а також до рішень, постановлених суддями цих судів, називаючи їх «нікчемна ухвала працівника юридичної особи з назвою «донецький апеляційний суд», «нікчемна ухвала працівника юридичної особи з назвою «краматорський міський суд», «юридична особа «краматорський міський суд», «нікчемна ухвала від 24.02.2021 фізичної особи [ініціали судді], що є працівником фіктивної юридичної особи з назвою «краматорський міський суд», тощо.

В ухвалах від 03.04.2023 року у справі № 991/111/23 та від 03.04.2023 у справі № 991/113/23 ККС ВС зазначив, що погоджується з позицією суду апеляційної інстанції про те, що апеляційна скарга, яка містить образливі висловлювання на адресу суддів та суду, є неприйнятною.

Нормами КПК не визначено процесуальні наслідки подання апеляційної скарги, яка містить образливі висловлювання щодо суду, судді та його рішень та які можна кваліфікувати як зловживання правом.

У випадках, коли положення КПК не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 КПК (частина 6 статті 9 КПК).

З наведених мотивів, виходячи з загальної засади поваги до людської гідності, вимоги норми ст.396 КПК та завдання кримінального провадження, апеляційна скарга, що містить образливі висловлювання щодо судді та його рішень та органу досудового розслідування може свідчити про зловживання правом на подання апеляційної скарги. Апеляційна скарга, з якої вбачається зловживання процесуальними правами, є неприйнятною та підлягає поверненню апелянту. Застосування такого процесуального наслідку узгоджується з наведеною вище практикою Верховного Суду при вирішенні аналогічного питання.

Повернення апеляційної скарги, згідно положень ч.7 ст.399 КПК України, не перешкоджає повторному зверненню з апеляційною скаргою в порядку, передбаченому КПК України, з одночасним порушенням питання про поновлення пропущеного строку та наданням доказів, які б підтверджували поважність причин його пропуску.

Керуючись ч.4 ст. 399 КПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу слідчого судді Сахновщинського районного суду Харківської області від 08 листопада 2023 року повернути особі, яка її подала.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Кримінального касаційного суду у складі Верховного Суду протягом трьох місяців з дня його проголошення.

Суддя ОСОБА_2