Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/513/23 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.10.2023 року. Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участі секретаря ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження № 0000738 за апеляційною скаргою прокурора ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 22.09.2023, стосовно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м.Кіровоград Кіровоградської області, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , який одружений та працює на посаді виконавчого директора ТОВ «БК РБ Груп», раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.2 ст.364 КК України застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214720 гривень, покладено на ОСОБА_7 , на строк до 12.11.2023 обов`язки відповідно ч.5 ст.194 КПК України

За участю сторін кримінального провадження :

прокурора - ОСОБА_6

захисника-адвоката - ОСОБА_8

підозрюваний - ОСОБА_7

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м.Кіровограда від 22.09.2023 задоволено частково клопотання слідчого, застосовано до ОСОБА_7 запобіжний захід у виді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214 720 грн, покладено на ОСОБА_7 , на строк до 12.11.2023 обов`язки відповідно ч.5 ст.194 КПК України.

Своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.2 ст.364 КК України, яке відповідно до ст.12 КК України, відноситься до тяжкого злочину, оскільки за його вчинення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років.

Враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 злочину, передбаченого ч.2 ст.28 ч.2 ст.364 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний ОСОБА_7 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадження, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_7 тяжкого кримінального правопорушення, з урахуванням майнового та сімейного стану підозрюваного, обставин, встановлених відповідно до ст.178 КПК України, слідчий суддя визначає підозрюваному ОСОБА_7 розмір застави у 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, не вбачаючи при цьому підстав для встановлення виключеного випадку та виходу за межі, які визначені абз.2 ч.5 ст.182 КПК України, з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, що буде достатньою мірою гарантувати виконання ОСОБА_7 покладених на нього обов`язків, передбачених КПК України.

Прокурором під час розгляду клопотання доведено наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених п.1,3,4 ч.1 ст.177 КПК України, проте, не доведені обставини, передбачені п.3 ч.1 ст.194 КПК України, а саме недостатності застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, для запобігання встановленим ризикам, які б давали змогу об`єктивному спостерігачу переконатись в тому, що запобігти вказаним ризикам можливо виключно застосувавши запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В апеляційній скарзі прокурор ОСОБА_6 просить ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання слідчого щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів. Визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 214 720 грн. з покладенням обов`язків, передбачених п.п 1-4, 8 ч.5 ст.194 КПК України, які будуть покладені на підозрювану у разі внесення нею застави.

Судом констатовано наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_7 , при цьому в ході обрання запобіжного заходу не враховано наявність ризиків, а лише характеризуючи дані підозрюваного. На даний час існують ризи, передбачені п.п. 1,3,4 ч.1 ст. 177 КПК України.

В запереченні на апеляційну скаргу прокурора захисник-адвокат ОСОБА_8 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 просив відмовити в задоволенні апеляційної скарги прокурора. Жодних обставин на які посилається орган досудового розслідування в клопотанні не зазначено. Ризики зазначені в клопотання є недоведеними. ОСОБА_7 раніше не судимий, на утриманні має неповнолітніх дітей, виключно позитивно характеризується, має постійне місце проживання, на обліку у лікарів психіатра і нарколога не перебуває. Належно виконує вимоги покладені судом.

Заслухавши доповідача; прокурора, який підтримав подану апеляційну скаргу та просив застосувати до підозрюваної запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою з визначенням застави; підозрюваного ОСОБА_7 та в її інтересах захисника-адвоката ОСОБА_8 , які заперечили стосовно поданої стороною обвинувачення апеляційної скарги, перевіривши матеріали клопотання, зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст.178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відмовляючи в задоволенні клопотання слідчого про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя виходив з положень ст.183 КПК України, відповідно до якої тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам неналежної процесуальної поведінки підозрюваної.

Під час вирішення про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя врахував, що підозрюваний ОСОБА_7 раніше не судимий, обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, працює, має постійне місце проживання, роботи, одружений, має неповнолітніх дітей 2006 та 2009 року народження, за місцем роботи характеризується позитивно, що свідчить про його міцні соціальні зв`язки в місці його постійного проживання, відомостей про стан здоров`я підозрюваного сторонами не надано, тяжкість можливого покарання.

При вирішенні клопотання суд враховує, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Прокурором під час розгляду клопотання доведено наявність обґрунтованої підозри та ризиків передбаченого п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, проте не доведені обставини, передбачені п.3 ч.1 ст.194 КПК України, а саме недостатності застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж застава для запобігання встановленим ризикам, які б давали змогу об`єктивному спостерігачу переконатись в тому, що запобігти вказаним ризикам можливо виключно застосувавши запобіжний захід - тримання під вартою.

При цьому суд, дослідивши матеріали провадження, вислухавши пояснення учасників судового розгляду, встановив, що виключних обставин для тримання підозрюваного ОСОБА_7 під вартою немає.

Апеляційний суд наголошує, що на даній стадії кримінального провадження, судом лише вирішується питання про обґрунтованість підозри та наявність ризиків для обрання або продовження відповідного запобіжного заходу, а тому суд не може давати оцінку допустимості та належності доказів, оскільки справа не розглядається судом по суті пред`явленого обвинувачення.

Під час розгляду клопотання щодо обрання запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний встановити обґрунтованість підозри, а також проаналізувати наявність конкретних ризиків, які обумовлюють обрання запобіжного заходу. При цьому відповідні ризики повинні бути належним чином доведені, викладені в матеріалах кримінального провадження та свідчіть про необхідність в обранні саме цього запобіжного заходу.

Відповідно до п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Установленою практикою Європейського суду з прав людини, визначено, що висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Слід зазначити, що Кримінальний процесуальний кодекс України покладає на сторону обвинувачення, при зверненні до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу, обов`язок довести не лише існування заявлених ризиків, а і наявність обставин, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого та додані до нього матеріли, колегія суддів вважає, що їх сукупність є достатньою вважати про обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.2 ст. 364 КК України та існування заявлених ризиків передбачених ст.177 КПК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні зловживання владою та службовим становищем, тобто умисному, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для іншої фізичної та юридичної особи, використанні службовою особою влади та службового становища всупереч інтересам служби, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом державним інтересам, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, про що 12.09.2023 року йому повідомлено про підозру.

Разом з тим, надані стороною обвинувачення матеріали не містять жодних відомостей, які б вказували на наявність виключних обставин для застування відносно ОСОБА_7 виняткового запобіжного заходу. Не доведено існування таких обставин і прокурором в судовому засіданні, як в суді першої інстанції, та і при апеляційному розгляді.

Доводи, якими прокурор обґрунтовує наявність підстав для застування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не вказує про неможливість запобігання існуючим ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу. Сама лише тяжкість кримінального правопорушення, відповідно до вище зазначених норм закону, не може бути підставою для запобіжного ув`язнення особи.

Колегія суддів враховує, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні зловживання владою та службовим становищем, тобто умисному, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для іншої фізичної та юридичної особи, використанні службовою особою влади та службового становища всупереч інтересам служби, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом державним інтересам.

Колегія суддів вважає, що слідчим суддею при обранні запобіжного заходу у вигляді застави повністю враховано вірогідність спілкування підозрюваного з свідками та можливість впливу на експертів, стороною обвинувачення не надано відомостей про вплив прямий чи опосередкований на свідків, чи інших учасників кримінального провадження.

Дослідивши матеріали клопотання колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно зважаючи на досліджені матеріали клопотання частково відмовив у обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та було прийнято рішення про обрання запобіжного заходу у вигляді застави стосовно ОСОБА_7 .

Вирішуючи клопотання щодо обрання запобіжного заходу колегія суддів звертає увагу на те, що суд першої інстанції обрав хоч і більш м`який запобіжний захід, однак зважаючи на обставини кримінального провадження може вважатись розумним та співмірним.

Колегія суддів погоджується із висновком суду щодо міцності соціальних зв`язків, репутації ОСОБА_7 , відсутності судимостей. Зважаючи на розмір завданої злочином шкоди, дають підстави для застосування щодо нього запобіжний захід у вигляді застави, що на думку суду, є саме тим запобіжним заходом, що здатен забезпечувати виконання підозрюваним своїх обов`язків.

Беручи до уваги зазначене, виходячи з положень ст. 177-178 КПК України, ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та матеріалів справи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга прокурора не підлягає задоволеню.

Керуючись ст.ст. 376, 177, 178, 183, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу прокурора ОСОБА_6 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 22.09.2023, якою застосовано до ОСОБА_7 запобіжний захід у виді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214720 гривень в межах строку досудового розслідування- залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Судді: підписи

Згідно з оригіналом:

Суддя Кропивницького

апеляційного суду ОСОБА_2