УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваної ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві клопотання слідчого СУ ГУНП у м.Києві ОСОБА_5 , погоджене з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці м. Запоріжжя, громадянки України, непрацююча, незаміжня, проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №000751 від 17.07.2023 року,-

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СУ ГУНП у м.Києві ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Клопотання обґрунтоване тим, що Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000751 від 17.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. ст. 190 КК України.

01.11.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: заявою від ПриватБанку, протоколом огляду предметів, протоколами допиту потерпілих ОСОБА_6 від 20.07.2023 року, ОСОБА_7 , ОСОБА_8 від 31.07.2023 року, відповіддю ТОВ Контент Делівері Нетворк, відповіддю Bolt.

Крім того, з метою забезпечення кримінального провадження, а також виконання підозрюваною ОСОБА_4 , процесуальних обов`язків, виникла необхідність у застосуванні відносно неї заходу забезпечення кримінального провадження у виді тримання під вартою.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків для обрання, запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а саме ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

При обґрунтуванні необхідності застосування до ОСОБА_4 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вказали, що на даний час існують ризики, передбачені п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК У країни, під час досудового розслідування, продовжують існувати ризики, передбачені п.п. 1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України згідно якого ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового слідства, так як санкція статті передбачає позбавлення волі на строк від 3 до 8 років позбавлення волі, а тому, усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, в разі застосування більш м`якого запобіжного заходу, останній буде переховуватися від органів досудового розслідування, з метою уникнення покарання, крім того у останнього не має сталого офіційного джерела доходів.

Також зазначили, що наявний ризик п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (уникати викликів до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду та перебуваючи на волі, володіючи відомостями досудового розслідування, які стали йому відомі під час ознайомлення з матеріалами клопотання про тримання під вартою, може вплинути та потерпілого та свідків іншими способами). Та наявний ризик п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України ОСОБА_4 матиме змогу вчинити інше кримінальне правопорушення та продовжити свою злочину діяльність, так як офіційно не працевлаштований, не має постійного джерела доходів.

Застосування більш м?яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_4 та попередити ризики, передбачені ст.177 КПК України, які не зменшилися.

Враховуючи, що злочин вчинений із застосуванням електронно-обчислювальної техніки, згідно ст. 12 КК України є тяжким злочином у відповідності до ч. 4 ст. 183 КПК України є необхідність у визначенні розміру альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав, які зазначені у клопотанні.

Підозрювана ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечувала з приводу клопотання, вказала, що підозра необґрунтована. Зазначила, що вона сприяє досудовому розслідуванню, з`являється до слідчого, працює неофіційно, має постійне місце проживання у м. Запоріжжя.

Вивчивши клопотання та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, допитавши підозрювану ОСОБА_4 , заслухавши думку прокурора, слідчий суддя дійшов таких висновків.

В судовому засіданні встановлено, що Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000751 від 17.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. ст. 190 КК України.

01.11.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

У силу ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами докази наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 КПК, на які вказує слідчий; а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначених у клопотанні ризиків.

Згідно з ч.2 ст. 194 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: заявою від ПриватБанку, протоколом огляду предметів, протоколами допиту потерпілих ОСОБА_6 від 20.07.2023 року, ОСОБА_7 , ОСОБА_8 від 31.07.2023 року, відповіддю ТОВ Контент Делівері Нетворк, відповіддю Bolt.

При цьому слідчим суддею враховується, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених п.1 та п.2 ч.1 ст. 194 КПК України, і не доведено того, що більш м`який запобіжний захід є недостатнім для запобігання ризикам, вказаним у клопотанні.

Згідно з ч.4 ст. 194 КПК України у разі, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч.5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Так, доводи сторони обвинувачення про ризики, передбачені ст. 177 КПК України, вірогідність настання заявлених ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваної обґрунтованими, прокурором надано достатні дані в обґрунтування застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу.

Відповідно до ст. 178 КПК України слідчий суддя враховує вагомість наявних доказів підозри вчинення тяжкого кримінального правопорушення, обставин підозри у вчиненні злочину, суму завданих збитків, з урахуванням характеру та обставин вчинення злочину із застосуванням мережі Інтернет, а також наявність ризиків незаконно впливати на свідків, причетних осіб з огляду на стосунки, які склалися, та те, що на даний час не всі причетні особи встановлені на початку досудового розслідування. Такі обставини свідчать про необхідність застосування запобіжного заходу як виду забезпечення кримінального провадження.

При вирішенні клопотання враховується особа ОСОБА_4 , яка має постійне місце проживання в м. Запоріжжі, раніше не судима, а також з урахуванням її віку та стану здоров`я, обсягу підозри, слідчий суддя дійшов переконання, що запобігти встановленим ризикам можливо шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу - домашнього арешту, який буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваною процесуальних обов`язків в ході кримінального провадження, в межах строків досудового розслідування. Стороною обвинувачення не наведено такого обсягу вагомих фактичних даних в обґрунтування підозри, які свідчили б про необхідність застосування виключного запобіжного заходу.

Відсутність у підозрюваної ОСОБА_9 постійного місця проживання в м.Києві не є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Посилання в клопотанні сторони обвинувачення на неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів є формальним, ґрунтується на припущеннях.

Тяжкість злочину та суворість покарання, яке загрожує особі в разі визнання особи винним, не може слугувати єдиною підставою для застосування виключного запобіжного заходу. Те, що особа підозрюється у вчиненні злочину певної тяжкості, з чим пов`язує прокурор неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, самі по собі не свідчать про неможливість уникнення встановлених ризиків шляхом застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів, із покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Отже, за встановлених у судовому засіданні обставин слідчий суддя приходить до висновку, що для запобігання встановлених ризиків, може бути застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СУ ГУНП у м.Києві ОСОБА_5 - залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши ОСОБА_4 залишати житлове приміщення за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період з 21.00 годин по 07.00 наступної доби, строком до 01 січня 2024 року.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ст.194 КПК України:

-прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, або суду на визначений ними час,

-не відлучатися із м. Запоріжжя, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Контроль за виконанням ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_4 .

Роз`яснити підозрюваній, що працівники Національної поліції з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтися в її житло, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на неї обов`язків.

На ухвалу прокурором, підозрюваною протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1