ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3205/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" вересня 2023 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у кримінальному провадженні № 0003132 відомості до ЄРДР внесені 04.08.2023 за ч. 4 ст. 186 КК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, освіта середня, не одружений, не працює, на утриманні має непрацездатну особу дідуся, на обліку у лікаря нарколога, психіатра не перебу ває, не інвалід, не депутат, раніше судимий, місце реєстраціїта проживання: АДРЕСА_1 -

ВСТАНОВИВ:

27.09.2023 прокурор Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся з клопотанням, про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 підозрюваного у кримінальному провадженні № 0003132 відомості до ЄРДР внесені 04.08.2023 за ч. 4 ст. 186 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що 05.08.2023 на підставі ухвали слідчого судді підозрюваному обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якої закінчується 04.10.2023.

25.09.2023 обвинувальний акт скеровано до Дарницького районного суду м. Києва.

26.09.2023 суддею призначено розгляд кримінального провадження відносно ОСОБА_5 на 16.10.2023.

В свою чергу, є необхідність у продовженні строку дії запобіжного заходу, оскільки ризики які були встановлені під час обрання запобіжного заходу не зменшились.

Захисник в судовому засіданні зазначив, що підозрюваний працює зі слідством, визнає вину, надає викривальні покази, а тому ризики незаконного впливу на потерпілу, свідка, а також вчинення іншого кримінального правопорушення відсутні. Крім того, підозрюваний нерухомого або рухомого майна та заощаджень не має, проживає разом з непрацездатним дідусем, який перебуває на його утриманні, що значно зменшує ризик втечі. Враховуючи наведене, захисник просить обрати підозрюваному запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Підозрюваний підтримав думку захисника.

Вислухавши думку учасників процесу, слідчий суддя приходить до висновку про те, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у ст. 184 цього Кодексу, повинно містити : виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у ч. 3 ст. 199 КПК України, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

У разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Слідчому судді, суду при розгляді клопотання про продовження строку тримання під вартою слід ретельно перевіряти достовірність підстав для його задоволення, оскільки одним із найбільш частих порушень прав людини, визнаних ЄСПЛ у справах проти України, є необґрунтоване ухвалення судами рішень про продовження строку тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою, а також те, що можливість застосування запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою .

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод далі - Конвенція (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п. 60 рішення від 06.11.2008 у справі «Єлоєв проти України») після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому слідчому судді, у разі задоволення клопотання про продовження терміну застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначити у судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК.

Судове рішення стосовно продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має містити як чітке визначення законодавчих підстав для його продовження, так і дослідження та обґрунтування достовірності обраних підстав у контексті конкретних фактичних обставин вчинення злочину, врахування особи винного та інших обставин (ризиків, наведених у ч. 1 ст. 177 КПК). Слідчому судді, необхідно враховувати, що обмеження розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ у справі «Белевитський проти Росії», пункти 111 - 112 рішення від 01.03.2007; п. 85 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України»від 10.02.2011).

Слідчий суддя зобов`язаний зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК України. При розгляді клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10.02.2011 у справі «Харченко проти України»).

Збереження обґрунтованої підозри є обов`язковою умовою правомірності продовження тримання під вартою. Проте, коли національні органи судової влади спочатку досліджують, «негайно» після арешту, чи слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, цієї підозри недостатньо, і органи влади повинні також надати інші відповідні та достатні підстави для обґрунтування тримання під вартою «Мерабішвілі проти Грузії» § 222, і «Бузаджи проти Республіки Молдова § 102. Коли такі підстави виправдовують позбавлення волі, суд має також з`ясувати, чи виявили компетентні національні органи «особливу ретельність» у провадженні справи «Бузаджи проти Республіки Молдова» § 87; «Ідалов проти Росії» § 140.

Аргументи на користь і проти звільнення не можуть бути «загальними та абстрактними» «Бойченко проти Молдови» § 142; «Худойоров проти Росії» § 173, але повинні містити вказівки на конкретні факти і особисті обставини заявника, які виправдовують його тримання під вартою «Алексанян проти Россії» § 179; «Рубцов і Балаян проти Росії» §§ 30-32.

Квазі-автоматичне продовження строку тримання під вартою суперечить гарантіям, викладеним у ч. 3 ст. 5 «Тейс проти Румунії» § 40.

Завданням органів влади є встановити, чи продовжують існувати підстави, які обґрунтовують тривале тримання під вартою «Мерабішвілі проти Грузії» § 234.

Лише за допомогою обґрунтованих рішень може бути забезпечений суспільний контроль за здійсненням правосуддя «Тасе проти Румунії» § 41.

На час розгляду даного клопотання з урахуванням досліджених матеріалів доданих до нього вбачається, що доводи органу досудового розслідування щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_5 , у інкримінованому діянні, які були оцінені слідчим суддею під час обрання запобіжного заходу є спроможними і протягом часу проведення досудового розслідування не спростовані.

Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування не має місця невиправданих зволікань, обвинувальний акт скерований до суду.

Під час розгляду клопотання про обрання міри запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 було встановлено надзвичайно високий ступень ризику втечі, який на даний час залишається незмінним. ОСОБА_5 не має офіційний законних підтверджених джерел доходу,раніше судимий за аналогічні злочини проти власності, отже зважаючи на репутацію підозрюваного, наявність непрацездатного дідуся, що не було оцінено під час обрання запобіжного заходу, не свідчить про те, що ризик втечі зменшився, оскільки така обставина існувала і до засуджень ОСОБА_5 і не вплинула на його поведінку.

Що стосується ризику передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, то останній не вмотивовані прокурором належним чином, обґрунтування носять абстрактний характер, тому такий ризик на думку слідчого судді відсутній.

Обґрунтованість будь-якого строку тримання під вартою, яким би коротким він не був, має бути переконливо доведена владою («Ідалов проти Росії» § 140; «Тазе проти Румунії», § 40; «Каставет проти Молдови», § 33; «Белчев проти Болгарії», § 82).

В клопотанні слідчий просить продовжити дію запобіжного заходу на 60 днів, з чим в свою чергу погоджується слідчий суддя і вважає такий строк обґрунтовано виваженим, з урахуванням складності провадження, необхідним та достатнім для розгляду справи в суді та постановлення вироку.

Що стосується визначеного розміру застави слідчий суддя вважає, що останній слід залишити без змін .

Керуючись ст. ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод,

ст. ст. 199, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 26.11.2023, визначений розмір застави залишити без змін.

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її проголошення, а підозрюваним який перебуває під вартою протягом цього ж строку з моменту отримання ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1