УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні№ 120 231 000 000 007 74 від 25.07.2023, у якому

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, українець, з середньою освітою, офіційно не працевлаштований, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, зареєстрований та мешкає за адресою - АДРЕСА_1 , не судимий,

підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,

у с т а н о в и в :

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури ОСОБА_7 клопотання слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 .

На обґрунтування клопотання зазначено, що 25.07.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, відповідно до якої він 25.07.2023, приблизно о 00 год. 02 хв., керуючи автомобілем «Volkswagen», реєстраційний номер НОМЕР_1 , рухаючись по проїзній частині проспекту Берестейського у місті Києві, зі сторони вул. Святошинської у напрямку вул. Чистяківської, будучи заздалегідь поінформованим заборонними дорожніми знаками про наближення до контрольно-пропускного пункту № 755, розташованого поблизу буд. № 83 по проспекту Берестейському, маючи змогу завчасно виявити попереду пішоходів ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , які перебували у його смузі руху, здійснюючи перевірку осіб та транспортних засобів під час комендантської години, не зміг вірно оцінити дорожню обстановку, відволікся від керування транспортним засобом, не вжив негайних заходів для зменшення швидкості аж до зупинки керованого ним транспортного засобу, внаслідок чого здійснив наїзд на вищевказаних пішоходів, спричинивши їм тілесні ушкодження.

ОСОБА_9 отримав тілесні ушкодження у вигляді перелому кісток тазу, двобічного гемопневмотораксу, переломів ребр, з якими був госпіталізований до КНП KMКЛ № 17, ОСОБА_10 отримав тілесні ушкодження від яких помер на місці пригоди.

До підозрюваного ОСОБА_4 26.07.2023 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком по 22.09.2023 включно.

Строк досудового розслідування цього кримінального провадження рішенням першого заступника керівника Київської міської прокуратури продовжений до трьох місяців, тобто по 25.10.2023.

На думку слідчого, продовжують існувати ризики переховування від органів досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні.

У судовому засіданні прокурор наполягав на задоволенні клопотання з наведених у ньому підстав.

Захисники та підозрюваний не заперечуючи обґрунтованості підозри, просили у задоволенні клопотання відмовити, оскільки наміру переховуватись чи іншим чином перешкоджати розслідуванню кримінального провадження ОСОБА_4 не має, просили змінити запобіжний захід з тримання під вартою на нічний домашній арешт.

Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Конституції України, ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», Закону України від 17.07.1997 № 475/97-ВР Європейська Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) - є частиною національного законодавства України і застосовуються у порядку, передбаченому для норм національного законодавства.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Наведена гарантія закріплена також у ст. 29 Конституції України, відповідно до якої свобода особи може бути обмежена на підставах та у порядку, встановлених законом.

Підстави та порядок встановлення тимчасового обмеження прав та свобод особи визначені кримінальним процесуальним законодавством, який статтею ст. 199 КПК України покладає на слідчого суддю обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Враховуючи, що з моменту ратифікації Конвенції Держава Україна та її органи влади взяли на себе зобов`язання визнати юрисдикцію Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ), керуватись його рішеннями та при вирішенні будь-якого питання діяти через призму визнання людини та її прав та свобод найвищою цінністю, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою та передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях гр. ОСОБА_4 ознак інкримінованого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК.

Слідчий у клопотанні зазначив, що ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваного є можливість останнього переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у цьому випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству.

Таким чином, слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину.

Крім того, відповідно до рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» ризик переховування має оцінюватись з урахуванням характеру людини, його моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою.

Керуючись наведеним, слідчий суддя вважає, що на користь існування наведеного ризику свідчить відсутність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків, тобто певних вагомих стримуючих факторів, які б могли зупинити підозрюваного від вчинення дій з метою переховування.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його можливого затримання, з засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Отже, за результатами встановлених у судовому засіданні обставин слідчий суддя вважає, що дійсно існують ризики позапроцесуальної поведінки підозрюваного.

Також, однією з обставин, з якою закон пов`язує можливість продовження строку тримання особи під вартою, є необхідність проведення певних слідчих та процесуальних дій, без виконання яких неможливо закінчити досудове розслідування.

Як випливає з клопотання та доводів прокурора, на теперішній час органу досудового розслідування необхідно, зокрема, провести судову експертизу, у разі виникнення необхідності провести інші слідчі (розшукові) та процесуальні дії, проведення та завершення яких потребує додатково тривалого часу, виконати вимоги ст. 290, 291 КПК.

Водночас слідчий суддя звертає увагу, що ЄСПЛ у своєму рішенні у справі «Хайредінов проти України» зазначив, що тримання особи під вартою буде свавільним, якщо національні суди не розглянули можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК на слідчого суддю покладений обов`язок відмовити у продовженні застосованого до підозрюваного запобіжного заходу, якщо прокурор не доведено, що наведені у клопотанні обставини є достатніми для переконання, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти доваженим ризикам.

У той же час, прокурором не доведено, що інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти передбаченому статтею 177 КПК та доведеному під час розгляду ризику.

Зазначене приводить до висновку, що наведені стороною обвинувачення фактори та обставини не є переконливими та достатніми для задоволення ініційованого клопотання.

Приймаючи до уваги обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме належну процесуальну поведінку підозрюваного, відсутність у нього судимостей, активне сприяння органу досудового розслідування у розкритті злочину, наявність постійного місця мешкання у місті Києві, слідчий суддя приходить до переконання, що належну процесуальну поведінку ОСОБА_4 зможе забезпечити більш м`який запобіжний захід.

На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 182, 183, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 відмовити.

Клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу задовольнити.

Змінити ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та покласти на нього такі обов`язки:

-цілодобово не залишати житло за адресою - АДРЕСА_1 ;

-не відлучатися за межі міста Києва без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду (в залежності від стадії кримінального провадження);

-повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про зміну місця проживання та/або роботи (в залежності від стадії кримінального провадження);

-утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілими у цьому кримінальному провадженні;

-здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

-носити електронний засіб контролю.

Контроль за виконанням ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_4 .

Строк дії цієї ухвали встановити по 25 жовтня 2023 року включно.

На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1