УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю представника власника майна адвоката ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

секретаря ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання представника власника майна, ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту на майно, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва (справа 761/10476/23, провадження 1-кс/761/7061/2023) від 31 березня 2023 року в рамках кримінального провадження №0000162, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 квітня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 110-2 КК України -,

В С Т А Н О В И В:

28.06.2023 року до Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання представника власника майна, ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту на майно, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва (справа 761/10476/23, провадження 1-кс/761/7061/2023) від 31 березня 2023 року в рамках кримінального провадження №0000162, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 квітня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 110-2 КК України.

Обґрунтовуючи доводи свого клопотання заявник вказує на те, що Головним слідчим управлінням Служби безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000162 від 18.04.2022 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.110-2 КК України.

23.03.2023 року старший слідчий в ОВС 1 відділу 4 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України вилучив у ОСОБА_5 телефон Iphone Apple модель 6S IMEI НОМЕР_1 .

У подальшому ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва від 31.03.2023 року у справі №761/10476/23 на вищевказаний телефон було накладено арешт з метою забезпечення збереження речових доказів та можливості проведення експертного дослідження.

Власник майна ОСОБА_5 , вважає, що на сьогоднішній день відпала потреба в продовжені арешту його майна, оскільки протягом трьох місяців органом досудового розслідування вже мали б бути проведені відповідні експертизи та зняття інформації, яка може бути речовим доказом у кримінальному провадженні, а не безпосередньо телефон.

Окрім того, зі змісту клопотання вбачається, що ОСОБА_5 придбав телефон за свої власні кошти для особистого користування та жодного разу не здійснював ним якісь незаконні дії направленні на фінансування дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади.

Між тим, як вказує заявник, слідчим неодноразово було повідомлено, що усі експертні дослідження відповідного телефону проведені та уся необхідна для слідства інформація, що містилась на телефоні вже отримана. Також, зазначає, що ОСОБА_5 має захворювання та збережену історію хвороби в застосунку «HELSI», яку важковідновити на новому пристрої.

У зв`язку з вищевикладеним, представник власника майна ОСОБА_2 просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 31.03.2023 у справі №761/10476/23 в рамках кримінального провадження №0000162, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 квітня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 110-2 КК України, а саме телефон Iphone Apple модель 6S IMEI НОМЕР_1 .

Представник власника майна ОСОБА_2 у судовому засіданні клопотання підтримала та просила задовольнити з підстав зазначених у ньому.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання, вказав, що на телефоні міститься інформація, що доводить вину підозрюваних, орган досудового розслідування планує використовувати телефон як доказ у суді, оскільки в ході судового розгляду може виникнути потреба в його дослідженні. Між тим повідомив, що експертизи ще не проведено.

Заслухавши представника власника майна, прокурора, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, судом встановлено, що Головним слідчим управлінням Служби безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000162 від 18.04.2022 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.110-2 КК України.

23.03.2023 року старший слідчий в ОВС 1 відділу 4 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України в ході обшуку, дозвіл на який було надано ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 17.03.2023 року (справа №761/8576/23), вилучив у ОСОБА_5 телефон Iphone Apple модель 6S IMEI НОМЕР_1 .

Постановою слідчого від 23.03.2023 року вищевказаний телефон було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

31.03.2023 року ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва у справі №761/10476/23 на вищевказаний телефон було накладено арешт з метою забезпечення збереження речових доказів та можливості проведення експертного дослідження.

Зі змісту вищезазначеної ухвали вбачається, що арешт на телефон було накладено з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, унеможливити його спотворення, приховування, перетворення.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Приймаючи до уваги вищевикладене, виходячи із завдань кримінального провадження, беручи до уваги ознаки складу кримінального правопорушення, який розслідується в межах даного кримінального провадження, а також факт не доведення необґрунтованості застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, як і не надання доказів, що відпали підстави для подальшого збереження зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є необґрунтованим.

У зв`язку з чим, слідчий суддя не знаходить достатніх підстав для задоволення клопотання представника власника майна, ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту на майно, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва (справа 761/10476/23, провадження 1-кс/761/7061/2023) від 31 березня 2023 року в рамках кримінального провадження №0000162, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 квітня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 110-2 КК України.

Керуючись ст.ст. 98, 131-132, 170, 173-174, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника власника майна, ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту на майно, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва (справа 761/10476/23, провадження 1-кс/761/7061/2023) від 31 березня 2023 року в рамках кримінального провадження №0000162, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 квітня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 110-2 КК України залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_6