Провадження №: 1-кс/755/3190/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"11" жовтня 2023 р. м. Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001483, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.10.2023 р. за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,

УСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , яка уповноважена здійснювати процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні, про арешт майна, в якому просить накласти арешт на медичну книжку, з ознаками підробки, яка була вилучена 06 жовтня 2023 року в ході огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 .

Прокурор та власник майна в судове засідання не прибули, їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання по суті.

Водночас прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 було подано до суду заяву щодо розгляду клопотання без її участі, в якій зазначила, що підтримує клопотання у повному обсязі.

Вивчивши зміст клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

З матеріалів клопотання вбачається, що відділом дізнання Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001483, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.10.2023 р. за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Органом дізнання встановлено, що 06.10.2023 р. за адресою: АДРЕСА_1 , під час перевірки санітарних норм та дотримання вимог у громадському закладі ДОП Дніпровського УП ГУНП у м. Києві та Держспоживслужби Дніпровської РДА у м. Києві ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що є продавчинею в магазині "Добре молоко", надала для перевірки особисту медичну книжку серії ААВ № 863294 на власне ім`я, з ознаками підробки.

06 жовтня 2023 року в період часу з 12 год. 28 хв. по 12 год. 32 хв. дізнавачем ВД Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 , яка входить до складу групи дізнавачів у даному кримінальному провадженні, було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , видала працівникам поліції особисту медичну книжку серії ААВ № 863294 на ім`я ОСОБА_4 .

Постановою дізнавача ВД Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 від 07.10.2023 р. вказане майно було визнане речовим доказом у даному кримінальному провадженні, а відтак підпадає під визначений кримінальним процесуальним законодавством перелік майна, на яке може бути накладено арешт.

Таким чином, враховуючи наведене вище, накладення арешту на вказане вище майно забезпечить збереження речових доказів, унеможливить їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, оскільки вони містять відомості, які маються суттєве значення для доказування у кримінальному провадженні.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали провадження за клопотанням дійшов висновку, що наявні достатні підстави вважати, що майно, на арешті якого наполягає прокурор, відповідає вимогам, визначеним ч. 2 ст. 170 КПК України, оскільки може бути доказом злочину, а саме - зберегло на собі його сліди та містить інші відомості (інформацію), які можуть бути використанні з метою встановлення істини та проведення всебічного, повного розслідування кримінального провадження, а також може слугувати доказом у встановленні певних обставин під час здійснення досудового розслідування, зокрема, необхідне для проведення необхідних експертних досліджень. Враховуючи наведене, потреби кримінального провадження виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи власника майна, як арешт майна.

Відомостей щодо негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено. Вилучене під час обшуку майно співвідноситься із обставинами кримінального провадження, а тому є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для арешту вилученого під час проведення слідчих дій майна.

Водночас слідчий суддя враховує, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту, з метою збереження речових доказів та проведення відповідних експертних досліджень. За таких обставин, клопотання підлягає задоволенню.

З урахуванням наведеного та керуючись ст. 98, 170-173, 175, 208, 309, 372, 392, 532 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено 06.10.2023 р. під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , з метою забезпечення збереження речових доказів, а саме: особисту медичну книжку серії ААВ № 863294 на ім`я ОСОБА_4 , з ознаками підробки.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_7