Справа № 694/319/24 провадження № 1-кс/694/99/24
У х в а л а

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою

07.02.2024 року м. Звенигородка

Звенигородський районний суд Черкаської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000153 від 07.02.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Березняки Смілянського району Черкаської області, українця, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , одруженого, не працюючого, раніше судимого:

- 03.06.2002 Смілянським районним судом Черкаської області за ч. 3 ст. 185 КК України до 4 років позбавлення волі; в силу ст. 71 КК України за сукупністю вироків частково приєднано невідбутий строк у вигляді 1 року позбавлення волі за вироком Кам`янського районного суду Черкаської області від 10.01.2001 і остаточно визначено до відбування покарання у вигляді 5 років позбавлення волі;

- 22.12.2006 Кам`янським районним судом Черкаської області за ч. 2 ст. 296 КК України до 1 року 6 місяців позбавлення волі; в силу ст. 71 КК України приєднано частково невідбутий строк у вигляді 6 місяців позбавлення волі за вироком Смілянського районного суду Черкаської області від 03.06.2002 і остаточно визначено покарання у вигляді 2 років позбавлення волі;

- 10.01.2014 Черкаським районним судом Черкаської області ч. 3 ст. 187, ч. 1 ст. 122, ст. 70 КК України до 9 років позбавлення волі з конфіскацією майна;

- в силу ст. 81 КК України, 11.05.2019 умовно-достроково звільнений із Старобабанівської ВК (№92) на підставі постанови Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 02.05.2019 з невідбутим терміном покарання у вигляді 1 рік 10 місяців 19 днів; судимість не знята та не погашена,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, -

з участю підозрюваного ОСОБА_5 ,

в с т а н о в и в:

Слідчий слідчого відділу Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання вказує, що ОСОБА_5 , повторно, в умовах воєнного стану, введеного на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ (зі змінами, внесеними Указом від 14.03.2022 № 133/2022, затвердженим Законом України від 15.03.2022 № 2119-ІХ, та зі змінами, внесеними Указом від 18.04.2022 № 259/2022, затвердженим Законом України від 21.04.2022 № 2212-ІХ, та зі змінами, внесеними Указом від 17.05.2022 № 341/2022, затвердженим Законом України від 22.05.2022 № 2263-ІХ, та зі змінами, внесеними Указом від 12.08.2022 №573/2022, затвердженим Законом України від 15.08.2022 № 2500-ІХ, та зі змінами, внесеними Указом від 07.11.2022 №757/2022, затвердженим Законом України від 16.11.2022 №2738-ІХ, та зі змінами, внесеними Указом від 06.02.2023 №58/2023, затвердженим Законом України від 07.02.2023 № 2915-IX, із змінами, внесеними Указом від 1 травня 2023 року № 254/2023, зі змінами внесеними Указом від 26.07.2023 № 451/2023, затвердженим законом №3275-ІХ від 27.07.2023, зі змінами внесеними Указом від 06.11.2023 № 734/2023, затвердженим Законом України від 08.11.2023 № 3429-IX, відповідно до якого продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 16.11.2023 строком на 90 діб), 07.02.2024 року близько 00:50 год. шляхом віджиму металопластикового вікна проник до будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , де проживає ОСОБА_6 , 1940 року

народження, яка є особою похилого віку, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення майна, належного ОСОБА_6 , переслідуючи корисливий мотив та мету незаконного збагачення за рахунок чужого майна, діючи повторно, перебуваючи в жилій кімнаті будинку, завдав скляною пляшкою удар по голові ОСОБА_6 , спричинивши тілесні ушкодження, які не є небезпечними для життя та здоров`я потерпілої, від чого потерпіла впала на підлогу та відкрито заволодів 2 пляшками горілки «Хортиця» об`ємом 0,7 л та 2 пляшками вина «Кагор» об`ємом 0,7 л, після чого з місця вчинення кримінального правопорушення втік, обернувши викрадене майно на свою користь та розпорядившись ним на власний розсуд, чим потерпілій ОСОБА_6 була спричинена матеріальна шкода.

Правова кваліфікація кримінального правопорушення: ч. 4 ст. 186 КК України відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинений повторно, поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, поєднаний з проникненням у житло, вчинений в умовах воєнного стану.

07.02.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру в учиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень.

У клопотанні слідчий вказує на наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, які обґрунтовані тим, що підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України, відповідальність за вчинення якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, а тому є підстави вважати, що під острахом кримінальної відповідальності усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинене кримінальне правопорушення, з метою уникнення покарання може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Окрім того, підозрюваний не має постійного місця роботи, тобто не має постійного джерела доходу, основним джерелом його доходів є продовження злочинної діяльності, що вказує на його підвищену суспільну небезпеку. Разом з тим неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, що дає підстави вважати, що перебуваючи на волі підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Беручи до уваги вище викладене, з урахуванням тяжкості вчинених кримінальних правопорушень, репутації та характеристики підозрюваного, застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам передбачених ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали дане клопотання та просили його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, просив обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем фактичного проживання.

Заслухавши учасників судового розгляду, вивчивши зміст та мотиви клопотання і додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч. 2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії передбачені частиною першою цієї статті.

В ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинений повторно, поєднаний з насильством, яке є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, поєднаний з проникненням у житло, вчинений в умовах воєнного стану.

Підозра ОСОБА_5 у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення є обґрунтованою, в матеріалах справи є здобуті у визначеному законом порядку достатні дані, які свідчать про наявність ознак злочину, а саме: - дані протоколу огляду місця події від 07.02.2024;- дані протоколу огляду місця події від 07.02.2024;- дані протоколу огляду місця події від 07.02.2024;- дані показань потерпілої ОСОБА_6 від 07.02.2024;- дані показань свідка ОСОБА_7 від 07.02.2024; - дані показань свідка ОСОБА_8 від 07.02.2024; - дані показань свідка ОСОБА_9 від 07.02.2024; - дані

протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками з потерпілою ОСОБА_6 від 07.02.2024; - інші матеріали кримінального провадження.

При цьому надаючи оцінку обґрунтованості підозри, варто звернути увагу, що згідно практики Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення від 22.10.1997р. у справі «Ердагоз проти Туреччини», № 21890/93, §51; рішення від 30.08.1990р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», серія A № 182, § 32).

Надаючи оцінку ризикам наведеним у клопотанні слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Суд вважає обґрунтованими доводи сторони обвинувачення про наявність ризиків, передбачених п. п.1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Щодо наявності вказаних ризиків слідчий суддя приходить до наступного.

Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання (злочин за ч. 4 ст. 186 КК України), у якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років. Тяжкість ймовірного покарання особливо сильно підвищують ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

За таких обставин, слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження слідчого, щодо існування цього ризику.

Разом з тим, ОСОБА_5 може продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки будучи судимим, вчинив злочин в період незнятої та непогашеної судимості, не має постійного місця роботи, тобто не має постійного джерела доходу, дана обставина характеризує його як особу схильну до вчинення кримінальних правопорушень, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України.

Разом з тим наявність ризиків передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та наявність обґрунтованої підозри унеможливлює застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного засобу, та зважаючи на вище вказане, забезпечити виконання покладених на підозрюваного обов`язків, можна лише шляхом обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Отже наявність обґрунтованої підозри у вчинені кримінального правопорушення та наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, надають підстави для обрання підозрюваному запобіжного заходу. Розглядаючи заявлене клопотання, слідчий суддя, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відтак, слідчим суддею враховано, що підозрюваний не має постійного місця роботи, тобто не має постійного джерела доходу, та вчинив тяжке кримінальне правопорушення. Крім того судом враховано, що підозрюваний вчинив інкриміноване йому правопорушення в умовах воєнного стану на території України, використовуючи наи?більш несприятливии? для суспільства час, тяжкі обставини та умови, в яких опинилося суспільство, що свідчить про підвищении? ступінь суспільноі? небезпеки злочинів, які вчиняються в умовах воєнного стану.

Доводи підозрюваного про можливість застосування до нього запобіжного заходу у виді домашнього арешту за місцем проживання підозрюваного слідчий суддя відхиляє, оскільки такий запобіжний захід, як і ще менш обтяжливі запобіжні заходи, не зможуть запобігти вказаним ризикам та дисциплінувати належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Разом з тим, підтверджуючих документів щодо належності майна конкретній особі надано не було як і згоди власника вказаного майна, щодо можливості перебування під домашнім арештом у вказаному домоволодінні. Відтак слідча суддя позбавлена можливості перевірити доводи підозрюваного щодо можливості застосування відносно нього іншого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м"яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів на думку суду не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

З огляду на викладене, клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає до задоволення.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

У відповідності до п. 2 ч. 5 ст.182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи особу обвинуваченого, суд вважає за необхідне визначити заставу відповідно до п. 1 ч. 5 ст.182КПК України у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та зумовити його належну процесуальну поведінку.

Відповідно до ч. 7 ст.182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст.183 та ч. 5 ст.194 КПК України, у разі внесення застави, покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду; не відлучатися з місця проживання без їх дозволу; повідомляти слідчого прокурора, суд про зміну місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон (за наявності).

Керуючись вимогами ст.ст. 132, 176 178, 183, 184, 194, 196, 206, 372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділу Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000153 від 07.02.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Березняки Смілянського району Черкаської області, українця, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , одруженого, не працюючого, раніше судимого - запобіжний захід у вигляді тримання підвартою в державній установі «Черкаський слідчий ізолятор» строком на 60 діб.

Взяти ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , під варту в залі суду.

Виконання даної ухвали покласти на слідчого у цьому кримінальному провадженні, а контроль за її виконанням на прокурора.

Строк тримання під вартою рахувати з 07.02.2024 по 06.04.2024 включно.

Визначити розмір застави, у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень 00 коп. (20х3028 грн.= 60 560), у разі внесення якої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити з-під варти.

Підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.

У разі внесення застави, звільнити підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з-під варти та покласти на нього такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

- не відлучатися з місця проживання без їх дозволу;

- повідомляти слідчого прокурора, суд про зміну місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон (за наявності).

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити до 06.04.2024 року.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, він вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави та зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на

нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Строк дії ухвали - до 06.04.2024 включно.

Копію ухвали вручити слідчому, начальнику установи, де підозрюваний утримується під вартою для виконання, а також прокурору, cлідчому, підозрюваному, для відому.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Повний текст ухвали виготовлено 09.02.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1