Справа № 404/9576/23
Номер провадження 1-кс/404/3719/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2023 року місто Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,, скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Кіровського районного суду міста Кіровограда скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області щодо невнесення ними відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання повідомлення від 26 жовтня 2023 року,

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_3 подала до Кіровського районного суду міста Кіровограда скаргу на бездіяльність службових осіб Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області щодо невнесення ними відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання повідомлення від 26 жовтня 2023 року.

Свою скаргу ОСОБА_3 обґрунтовує тим, що 26 жовтня 2023 року нею направлено повідомлення про вчинення дізнавачем недбалого ставлення до виконання своїх професійних обов`язків, оскільки дізнавач по кримінальному провадженню 0001323 не допитав свідка ОСОБА_4 ; міг несвоєчасно виконати вказівки прокурора; можливо несвоєчасно виконує ухвали слідчих суддів; зволікає з призначенням експертизи. На думку заявника, всупереч ст. 214 КПК України, не було повідомлено про внесення відомостей до ЄРДР про кримінальні правопорушення зазначені у повідомленні від 26.10.2023 року. У зв`язку з цим, скаржник звернувся до суду зі скаргою на бездіяльність службових осіб яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та просять зобов`язати службових осіб внести до ЄРДР відомості, викладені у повідомленні.

Заява від 26.10.2023 року та скарга подана до суду не містить об`єктивних даних, які б свідчили про можливе вчинення дізнавачем кримінальних правопорушень.

Доводи заявника ґрунтуються на суб`єктивній оцінці та ставленні до зазначених у заяві про вчинення кримінального правопорушення обставин, та не містять конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, які б давали підстави для кваліфікації дій за вищевказаними статтями. Адже із змісту заяви вбачається, що вся її суть зводиться до незгоди скаржника з процесуальними діями дізнавача. Доводи скаржника будуються на припущеннях, які не підтверджуються будь якими доказами. Інші можливі порушення на які посилається скаржник пов`язані із затягуванням розгляду заяв, неврахуванням поданих документів та іншими процесуальними рішеннями, порядку проведення досудового розслідування.

Згідно ст. 40-1 КПК України, дізнавач є процесуально незалежною особою. Процесуальна незалежність - один із елементів особливого статусу представника сторони обвинувачення. Вона не є особистим привілеєм, а має публічно-правове призначення - забезпечити здійснення досудового розслідування неупередженим, безстороннім і справедливим дізнавачем та передумовою для верховенства права та основоположною гарантією справедливого досудового розслідування. Дії та процесуальні рішення дізнавача вважаються законними, доки вони не скасовані або не переглянуті в іншому порядку, визначеному процесуальним законом. Процесуальні дії дізнавача, законність і обґрунтованість можуть бути предметом розгляду лише в порядку судового контролю, або визначеного процесуального керівника. Оскарження у будь-який інший спосіб дій та рішень дізнавача щодо проведення досудового розслідування поза передбаченим процесуальним порядком у справі не допускається.

Верховний Суд України в постанові від 15.04.2008 у справі №21-319во07 зазначив: «Законність процесуальних актів і дій (бездіяльності), вчинених при розгляді конкретної справи, не може перевірятися, за межами передбаченого законом процесуального контролю. Намагання зробити це в конкретній справі є протиправним втручанням і посяганням на процесуальну незалежність».

Намагання скаржника подати стосовно дізнавача повідомлення про кримінальні правопорушення може вказувати на протиправне втручання, вплив і тиск під час проведення досудового розслідування та посягати на процесуальну незалежність представника сторони обвинувачення. Службові особи, а також фізичні і юридичні особи та їх об`єднання зобов`язані поважати незалежність дізнавача і не посягати на неї.

Згідно з положеннями ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань і розпочати розслідування (ч. 1 ст. 214 КПК України).

Водночас ч. 3 ст. 214 КПК України передбачає можливість до внесення відомостей до ЄРДР для з`ясування обставин вчинення кримінального проступку, у тому числі відібрання пояснень. Згідно із пунктом 1 глави 2 розділу І, пунктом 2 глави 1 розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року № 298, до Реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, тобто кримінально караного вчинку. При цьому слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Отже підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких убачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Такий правовий висновок щодо застосування норм ст. 214 КПК України, викладений у постанові Верховного Суду від 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18.

Початок досудового розслідування обмежить гарантії та незалежність дізнавача при здійсненні ним професійних обов`язків. Зниження рівня гарантій дізнавача опосередковано призведе до обмеження реалізації прав представника сторони обвинувачення.

У цілому такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України, зокрема пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

Таким чином, повідомлення скаржника про притягнення дізнавача до відповідальності за своїм змістом і суттю, не є повідомленням про злочин, оскільки не містить конкретних і достатніх даних про можливе вчинення особою саме кримінального правопорушення, передбаченого певною статтею Кримінального кодексу України, тобто сукупності обов`язкових ознак конкретного злочину, які дозволяють відмежовувати таке діяння від інших правопорушень, що не становлять суспільної небезпеки. Викладені в повідомленні відомості не свідчать про кримінальну протиправність діянь та їх караність за кримінальним законом, у зв`язку з чим вони не підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Керуючись ст. ст. 214, 303, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області про невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей стосовно дізнавача по заяві від 26 жовтня 2023 року та зобов`язати внести такі відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1