Справа № 643/9783/23
Провадження № 1-кс/643/1224/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.09.2023 м.Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000775 від 18.09.2023,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернулась до суду з клопотанням у якому просить накласти арешт на майно, вилучене 17.09.2023, у період часу з 10 год. 05 хв. до 11 год. 00 хв., дізнавачем СД Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, проспект Тракторобудівників, 108, а саме на: свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_1 , на ім`я ОСОБА_5 на автомобіль ОПЕЛЬ ВЕКТРА д/н НОМЕР_2 ; автомобіль ОПЕЛЬ ВЕКТРА д/н НОМЕР_2 синього кольору; ключ від автомобіля.

У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явилась, разом з клопотанням подала заяву у якій просила клопотання задовольнити та розглянути без її участі.

Володілець вилученого майна відповідно до клопотання ОСОБА_6 у судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

Підстав для визнання явки заінтересованих осіб обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч.1 ст.172 КПК України їх не прибуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

З поданого клопотання та доданих до нього документів вбачається, що у провадженні сектору дізнання Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області знаходиться кримінальне №0000775 від 18.09.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.4 ст.358 КК України.

Так, 17.09.2023 до Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківськіи? області надіи?шов рапорт інспектора роти №5 УПП в Харківськіи? області ОСОБА_7 про те, що 17.09.2023 приблизно о 09-33 хв. за адресою: м. Харків, проспект Тракторобудівників, 108 під час перевірки документів транспортного засобу під керуванням ОСОБА_6 , 1996 р.н. було виявлено ознаки підробки у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу "Опель Вектра" д/н НОМЕР_2 та ВІН код автомобіля вварений кустарним шляхом.

Відомості про вчинений кримінальний проступок дізнавачем СД Харківського РУП № 2 ГУНП України в Харківській області ОСОБА_8 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000775 від 18.09.2023, за ознаками проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 Кримінального кодексу України.

17.09.2023, у період часу з 10 год. 05 хв. до 11 год. 00 хв., дізнавачем СД Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, проспект Тракторобудівників, 108 було виявлено та вилучено свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_1 , на ім`я ОСОБА_5 на автомобіль «OPEL» д.н.з. НОМЕР_2 , автомобіль «OPEL» д.н.з. НОМЕР_2 синього кольору, ключ від автомобіля.

Крім того, перевіркою встановлено, що за базами ІПНП в реєстрі з д/н НОМЕР_2 не значиться зовсім, а також ВІН код, що вказаний у свідоцтві про реєстрацію також відсутній.

У своїх письмових поясненнях ОСОБА_6 повідомив, що взяв автомобіль у тимчасове користування у знайомого по імені ОСОБА_9 .

Також до клопотання долучено пояснення ОСОБА_10 , який пояснив, що даний автомобіль був придбаний ним через онлайн платформу «ОЛХ» в особи на ім`я ОСОБА_11 06.09.2023 за адресою м.Харків, вул. Плеханівська, 121, за 1600 доларів США. Про обставини можливої підробки документів на авто йому нічого не відомо.

Прокурор зазначає, що наразі існують достатні підстави вважати, що вилучене в ході огляду місця події майно, а саме свідоцтво про реєстрацію ТЗ, автомобіль та ключ є предметами вчинення кримінального проступку та можуть бути доказом факту та обставин, що встановлюються. Для встановлення цього факту необхідно провести комплекс слідчих та процесуальних дій, відповідних експертиз серед яких криміналістичне дослідження свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, автомобіля, що його супроводжує, що потребує певного часу. Повернення цього майна може зашкодити подальшому досудовому розслідуванню, призвести до їх приховування або знищення.

Також, прокурор вказує, що на вилучений автомобіль «OPEL» д.н.з. НОМЕР_2 у водія ОСОБА_12 не має документів, які б дозволили ним законно керувати. Після проведення необхідних слідчих дій, а саме судових експертиз з вказаним транспортним засобом, правова кваліфікація кримінального провадження може бути доповнена.

Відповідно п.7. ч.2 ст.131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні ; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що у даному випадку існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, а згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази слідчий суддя приходить до переконання у необхідності накладення арешту на вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилучене майно є предметом злочину та містить у собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. У зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема огляду вилученого майна та проведення відповідних судових експертиз, тощо. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження може у подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати цих речових доказів, що унеможливить встановленню істини по справі.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативних наслідків арешту майна судом не встановлено.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

З метою збереження речових доказів накласти арешт на майно, вилучене 17.09.2023, у період часу з 10 год. 05 хв. до 11 год. 00 хв., дізнавачем СД Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, проспект Тракторобудівників, 108, а саме на: свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_1 , на ім`я ОСОБА_5 на автомобіль ОПЕЛЬ ВЕКТРА д/н НОМЕР_2 ; автомобіль ОПЕЛЬ ВЕКТРА д/н НОМЕР_2 синього кольору; ключ від автомобіля.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1