Центральний районний суд м. Миколаєва
н/п 1-кс/490/7369/2023 У Х В А Л А
07.11.2023р. слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Управління СБ України в Херсонській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина РФ, уродженця м. Кузнецьк, Пензенської області, РФ, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , документованого паспортом громадянина РФ НОМЕР_1 від 15.02.2008, генерал-полковника ЗС РФ, командувача угруповання військ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ЗС РФ,
17.10.2023 відповідно до вимог ст. ст. 276, 277, 278 КПК України повідомлено про підозру ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 437, ч. 2 ст. 28, ч. 438 КК України, та ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 438 КК України.
Однак, останнім повідомлення про підозру особисто не вручено, оскільки всіма вжитими можливими слідчими (розшуковими) та іншими процесуальними діями встановити їх поточне місцезнаходження на території будь-якого населеного пункту, де органи державної влади України здійснюють свої повноваження, на даний час не видається за можливе, оскільки останні переховуються від слідства та суду.
Згідно з вимогами, передбаченими ч. 3 ст. 111, ст. 135, 278 КПК України, вжито заходів для вручення повідомлення про підозру у спосіб, передбачений для вручення повідомлень.
Згідно цих повідомлень про підозру, командувач угруповання військ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ЗС РФ ОСОБА_6 у невстановленому досудовим розслідуванням місці на окупованій території Херсонської області, у невстановлений час, але не пізніше 03.05.2023, реалізуючи план військового командування РФ, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи тяжкі наслідки у вигляді загибелі і поранення великої кількості цивільних осіб, а також створення непридатних умов для існування цивільного населення міста Херсон, бажаючи настання таких наслідків, в порушення вимог ст. 25 Положення, ст. 33 Конвенції, ст. ст. 51, 52, 54. 57 Протоколу І, тобто в порушення законів та звичаїв війни, що передбачені міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, діючи за попередньою змовою із іншими невстановленими досудовим розслідуванням особами, видав оперативну директиву (номер та дата не встановлені) командувачу НОМЕР_2 АК генерал-лейтенанту ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на організацію виконання завдань вогневого ураження міста Херсон та його околиць без розрізнення цивільного населення і цивільних об`єктів та військових цілей, а саме щодо здійснення цілеспрямованого нападу реактивними та осколково-фугасними снарядами по цивільним об`єктам, тобто об`єктам, які не є воєнними цілями, розміщеним у різних частина міста Херсон та його околиць, де взагалі відсутні військові об`єкти, з метою тероризування місцевого населення, що призвело до тяжких наслідків у вигляді загибелі та поранення цивільних осіб.
У подальшому, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 03.05.2023р. ОСОБА_8 , будучи командиром 8-го артилерійського полку, перебуваючи на лівобережній частині Херсонській області (точне місце досудовим розслідуванням не встановлено), виконуючи спільний злочинний план та директиву ОСОБА_6 , діючи умисно, за попередньою змовою групою з вищевказаними та іншими невстановленими особами із числа військового командування РФ, шляхом віддання відповідних наказів і розпоряджень забезпечив нанесення підпорядкованими йому підрозділами 8-го артилерійського полку, з використанням РСЗВ БМ-21 «Град», гаубиці 2А65 «МСТА-Б», самохідної гаубиці 2С19 «МСТА-С», буксированої гармати 2А36 «ГИАЦИНТ-Б», самохідної гармати 2С5 «ГИАЦИНТ-С» масштабних цілеспрямованих ударів реактивними снарядами 9М22 (9М28Ф. 9М22У. 9М22У-1), 9М521 або 9М538, 152 мм осколково-фугасними снарядами ОФ45. ОФ64. ОФ29 по цивільним об`єктам, розміщеним у різних районах міста Херсон, які призвели до загибелі 24 та поранення 51 цивільної особи.
Слідчий звернувся до суду із клопотанням про обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України. В обґрунтування клопотання зазначив, що вжитими можливими слідчими (розшуковими) та іншими процесуальними діями встановити поточне місцезнаходження вказаного вище підозрюваного на території будь-якого населеного пункту, де органи державної влади України здійснюють свої повноваження, на даний час не видається за можливе, оскільки останній переховується від слідства та суду. Зокрема, встановлено, що з 24.02.2022 по теперішній час до органів державної влади, сервісних центрів, медичних закладів України підозрюваний не звертався. На підконтрольну територію України виїзди не здійснював. За наявною інформацією, станом на теперішній час підозрюваний може перебувати на тимчасово окупованій території України, зокрема у Херсонській області (лівобережжі), АР Крим та території РФ, де продовжує вчиняти дії на шкоду Україні та її населенню.
У зв`язку із викладеним, 24.10.2023 підозрюваного ОСОБА_6 оголошено в розшук.
Поряд із цим наявні ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків чи потерпілих у даному кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Захисник у судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання.
Заслухавши думку учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання та кримінального провадження, приходжу до наступних висновків.
Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором та/або оголошений у міжнародний розшук. У випадку, якщо слідчий суддя прийме рішення про тримання під вартою особи, оголошеної в міжнародний розшук, після затримання такої особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя за участю підозрюваного має розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
Отже, у разі оголошення особи у міжнародний розшук, КПК України встановлює процедуру, за якою спочатку може бути розглянуте за відсутності підозрюваного клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою. А наступним етапом - після затримання підозрюваного (не пізніш як через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження) - слідчий суддя розглядає за його участю клопотання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід. Використані формулювання свідчать про те, що в умовах переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та оголошення у зв`язку з цим його у міжнародний розшук, КПК України розрізняє процедури обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою від процедури застосування такого обраного запобіжного заходу.
На відміну від процедури застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, при вирішенні питання про його обрання не досліджується можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, оскільки тримання під вартою - це єдиний запобіжний захід, передбачений в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України. Питання про більш м`який запобіжний захід відносно підозрюваного стає предметом дослідження при застосуванні запобіжного заходу після його затримання і доставлення до слідчого судді. За такої нормативної регламентації при вирішенні питання про обрання щодо особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчому судді належить дослідити такі обставини: чи повідомлено особі про підозру у встановленому законом порядку; чи наявна обґрунтована підозра; чи наявні ризики кримінального провадження; чи оголошена особа в міжнародний розшук (або перебуває на тимчасово окупованій території України).
Таким чином, слідчий суддя досліджує ці обставини в світлі конкретних обставин цієї справи.
Так з матеріалів кримінального провадження вбачається, що 17.10.2023 відповідно до вимог ст. ст. 276, 277, 278 КПК України повідомлено про підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 437, ч. 2 ст. 28, ч. 438 КК України.
Вжитими можливими слідчими (розшуковими) та іншими процесуальними діями встановити поточне місцезнаходження вказаного вище підозрюваного на території будь-якого населеного пункту, де органи державної влади України здійснюють свої повноваження, на даний час не видається за можливе, оскільки останній переховується від слідства та суду. Зокрема, встановлено, що з 24.02.2022 по теперішній час до органів державної влади, сервісних центрів, медичних закладів України підозрюваний не звертався. На підконтрольну територію України виїзди не здійснював. За наявною інформацією, станом на теперішній час підозрюваний може перебувати на тимчасово окупованій території України, зокрема у Херсонській області (лівобережжі), АР Крим та території РФ, де продовжує вчиняти дії на шкоду Україні та її населенню.
У зв`язку з неприбуттям підозрюваного на неодноразові виклики до слідчого та переховуванням останнього від органу досудового розслідування, з метою ухилення від кримінальної відповідальності, а також у зв`язку з тим, що на даний час підозрюваний перебуває на території тимчасово окупованої частини України або на території держави-агресора в особі рф, 24.10.2023р. його оголошено у розшук.
Щодо обґрунтованості підозри, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Згідно з визначеним Європейським судом прав людини поняття, обґрунтована підозра - це добровільне припущення про вчинення особою певного діяння, ґрунтується на об`єктивних відомостях, які можна перевірити у судовому розгляді та які спонукали б неупереджену та розумну людину вдатися до практичних дій, щоб з`ясувати, чи є така підозра обґрунтованою.
Підозра, виходячи з постанови Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України від 24.11.2016р. № 5 - 328 кс 16, є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення.
У відповідності до норм КПК України, на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду провадження по суті, а саме питань пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи не винною у вчиненні злочину.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні "Мюррей проти Об`єднаного Королівства" зазначив, що факти які викликають підозру не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.
Так, ОСОБА_6 повідомлено про підозру в скоєні особливо тяжких кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 437, ч. 2 ст. 28, ч. 438 КК України, максимальна санкція яких передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років або довічного позбавлення волі.
З урахуванням тяжкості покарання, що загрожує підозрюваному, характеру вчинених кримінальних правопорушень, пов`язаних із прийняттям управлінських рішень та відданням наказів підпорядкованим підрозділам та іншим формуванням російських окупаційних військ на ведення агресивної війни проти України, в тому числі шляхом нанесення вогневих ударів по об`єктах, що захищені нормами міжнародного гуманітарного права та призвело до тяжких наслідків у вигляді загибелі людей, у тому числі дітей, отримання ними тілесних ушкоджень різного ступеня тяжкості та заподіяння матеріальних збитків у вигляді знищення будівель, майна й інфраструктури; зважаючи на те, що підозрюваний перебуває на на території рф та в ході виконання своїх службових обов`язків тимчасово здійснює виїзди на тимчасово окуповані території України, звідки має можливість безперешкодно потрапити до території країни-агресора РФ, у тому числі з метою ухилення від кримінальної відповідальності за скоєний злочин; фактично вже вживає заходів, направлених на ухилення від явки до слідчого, прокурора та суду, у зв`язку з чим оголошений у розшук; враховуючи що підозрюваний, будучи військовослужбовцем зс рф, може за допомогою погроз застосування фізичного насильства чи вбивства впливати на свідків, потерпілих чи їх родичів (враховуючи, що деякі потерпілі раніше затримувались на території м. Херсон та Херсонської області, деякі і на цей час утримуються в місцях несвободи на тимчасово окупованій території Херсонської області) з метою схилити останніх до надання неправдивих показів або взагалі в подальшому відмовитись від них; беручи до уваги що наразі досудове розслідування триває, встановлюються усі обставини вчиненого злочину, з`ясовується повне коло осіб, причетних до його вчинення, а також свідків та потерпілих, за такого слід погодитись із доводами прокурора про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків чи потерпілих у даному кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, які в умовах оголошеного воєнного стану в Україні є більш ніж вагомим.
Таким чином запобігти вказаним ризикам шляхом обрання іншого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою не вбачається за можливе.
Керуючись ст. 183, 196 КПК України, -

Щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Після затримання і не пізніш як через сорок вісім годин з часу доставки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до місця кримінального провадження, розглянути за його участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід у встановленому законом порядку.
Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1