Справа № 204/42/22
Провадження №1-кп/204/244/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 жовтня 2023 року Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого: судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання: ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про відвід колегії суддів у кримінальному провадженні № 0001230 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 грудня 2019 року,

за участю: прокурора ОСОБА_7 , представника потерпілого ОСОБА_8 , захисників: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_6 , обвинувачених: ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_5 ,,

В С Т А Н О В И Л А:

На адресу Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 надійшла заява про відвід колегії суддів у даному кримінальному провадженні. В обґрунтування своєї заяви зазначила, що 29 серпня 2023 року ухвалою суду у вказаному кримінальному провадженні було відмовлено у клопотаннях захисників обвинувачених про повернення обвинувального акту прокурору та призначено судовий розгляд. Тобто, колегія суддів скористалась своїм правом щодо призначення обвинувального акту до судового розгляду, який в свою чергу не відповідає вимогам чинного законодавства, до розгляду по суті. Так, колегією суддів було проігноровано те, що недотримання вимог закону при складанні обвинувального акту порушує засади кримінального провадження, зокрема принципу верховенства права та законності, які застосовуються з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а також виключає можливість визначення судом меж пред`явленого обвинувачення та роз`яснення обвинуваченому суті обвинувачення до початку дослідження доказів у судовому засіданні. При призначенні обвинувального акту до судового розгляду колегією суддів було залишено поза увагою викладені в клопотаннях сторони захисту доводи та факти щодо неможливості такого призначення, а тому вважає, що колегією суддів було грубо порушено принцип об`єктивності. Окрім цього, ухвалене рішення суду є проявом прихильності до сторони обвинувачення, що в свою чергу підриває довіру у суспільства до правосуддя. Просила відвести суддів Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від участі у судовому розгляді кримінального провадження № 0001230 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 грудня 2019 року.

В судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 підтримала подану заяву з підстав викладених у заяві.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 підтримав заяву свого захисника.

Прокурор ОСОБА_7 просив відмовити в задоволенні заяви захисника, оскільки вона є необґрунтованою та такою, яка зводиться виключно до непогодження з рішенням суду.

Інші учасники процесу залишили розгляд вказаної заяви на розсуд суду.

Заслухавши учасників судового провадження та дослідивши матеріали кримінального провадження, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Відповідно до ч. 3, ч. 4 ст. 80 КПК України заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка закріплює право на справедливий суд, кожна людина має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У відповідності до положень п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів суддя підлягає відводу від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Важливою процесуальною гарантією реалізації права кожної людини на справедливий судовий розгляд незалежним і безстороннім судом у кримінальному провадженні України є інститут відводів професійних суддів і присяжних, який являє собою сукупність процесуальних норм, що передбачають ініціювання та вирішення питання про недопущення судді до участі або усунення його від участі в кримінальному провадженні за наявності обставин, що виключають таку участь.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у справі «Мироненко і Мартенко проти України» (рішення від 10 грудня 2009 року), наявність безсторонності має визначатися для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію, визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі Веттштайна (Wettstein), п. 43).

Статтями 75 та 76 Кримінального процесуального кодексу України визначено перелік підстав для відводу судді.

Відповідно до ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно з ч. 5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим.

Заяву про відвід колегії суддів захисник ОСОБА_6 обґрунтувала сумнівами у неупередженості колегії суддів, що є підставою для відводу, передбаченою п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України.

Аналізуючи доводи захисника щодо існування обставин, які викликають сумніви в неупередженості колегії суддів, слід зазначити, що такими обставинами захисник вважала ухвалене процесуальне рішення, а саме призначення обвинувального акту до судового розгляду, в суперечності сподівань та вимогам захисника.

Проте, невідповідність ухваленого судом рішення очікуванням учасника кримінального провадження та його незгода з ними не можуть бути витлумачені як прояв упередженості колегії суддів.

Суб`єктивна оцінка учасником справи дій та рішень суду в частині їх законності, обґрунтованості та правомірності, не є вирішальною при оцінці факту існування об`єктивних сумнівів в його неупередженості.

Оцінка таких дій та рішень може бути здійснена у межах апеляційного чи касаційного провадження, якщо такі стадії кримінального провадження будуть ініційовані його сторонами. У протилежному випадку це становило би порушення загальноправового принципу остаточності судового рішення «res judicata», а також релевантної цьому принципу засади обов`язковості судових рішень, передбаченої ч. 2 ст. 21 КПК України.

У будь-якому разі, інститут відводу у кримінальному процесі є механізмом, який забезпечує реалізацію права особи на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону (ч. 1 ст. 21 КПК України). Цей інститут не є інструментом перегляду судових рішень (процесуальних дій) чи додаткового роз`яснення мотивів їх ухвалення (здійснення). Крім того, зазначений інститут не може використовуватися стороною кримінального провадження як інструмент вибору судді, адже це буде суперечити засаді доступу до правосуддя.

Отже, незгода учасника кримінального провадження із судовим рішенням чи процесуальною дією не є самостійною підставою для відводу суду в розумінні ст. 75 КПК України, а відтак не містить ознак упередженості.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що заявлений відвід є безпідставним, а тому заява захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 , про відвід колегії суддів задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 35, 81, 350, 369, 371, 372, 376 КПК України, колегія суддів -

П О С Т А Н О В И Л А:

У задоволенні заяви захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про відвід колегії суддів у кримінальному провадженні № 0001230 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 грудня 2019 року - відмовити.

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3