Провадження № 1-кп/204/1328/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2023 року м. Дніпро

Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді: ОСОБА_1

за участю секретаря: ОСОБА_2 ,

за участю прокурора: ОСОБА_3 ,

за участю захисника: ОСОБА_4 ,

за участю обвинуваченого: ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні, в залі судових засідань того ж суду, обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0002041 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.402 КК України,

В С Т А Н О В И В:

01 серпня 2023 року до Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська з Луганської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони східного регіону надійшов, затверджений прокурором цієї прокуратури ОСОБА_7 , обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.402 КК України.

Прокурор в судовому засіданні надав клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , оскільки ризики, передбачені п.1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, які існували на час обрання обвинуваченому вказаного запобіжного заходу, не змінилися. Тобто залишилися ризики, що обвинувачений може переховуватися від суду, впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення. Також, прокурор просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

Обвинувачений та його захисник, в судовому засіданні не заперечували проти продовження запобіжного у вигляді тримання під вартою. Також, не заперечували проти призначення кримінального провадження до судового розгляду.

Вислухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали провадження, суд вважає, за необхідне задовольнити клопотання прокурора. При цьому суд враховує наступне.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні встановлено, що ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 23.06.2023 року відносно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 19.08.2023 року. До спливу визначеного ухвалою суду строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою судове провадження не може бути закінченим.

Вирішуючи клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу обвинуваченому у вигляді тримання під вартою, суд враховує, що ОСОБА_5 раніше не судимий, при цьому обвинувачується у вчиненні умисного тяжкого військового кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 402 КК України, а яке передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк до 10 років. Ризики, на які посилається прокурор, передбачені п.п. 1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, які слугували підставою для застосування запобіжного заходу відносно обвинуваченого, не змінилися та продовжують існувати, що вказує на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів, а саме, що обвинувачений може переховуватися від суду, впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, тому продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в повній мірі відповідатиме меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, в тому числі зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема, правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Летельє проти Франції».

Разом з цим, Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» № 12369/86 від 26 червня 1991 року вказав, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, що виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. Така ж позиція відображена в рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/97 від 26 липня 2001 року.

Також, при вирішенні питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого, суд не автоматично, а перевіривши обґрунтованість підстав для його застосування, виконуючи функцію суворого судового контролю за застосуванням запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність, закріпленого у статті 29 Конституції України, прийшов до висновку про обґрунтованість продовження застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканність, з наведенням відповідних мотивів прийнятого рішення.

Враховуючи вищенаведене, зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям Європейського суду з прав людини, суд вважає виправданим тримання обвинуваченого під вартою.

Будь-яких даних про зменшення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою в судовому засіданні не встановлено, та на переконання суду, буде недостатнім для запобігання зазначених ризиків.

Відповідно до ст.183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Враховуючи, що ОСОБА_5 , обвинувачується у вчиненні злочину проти встановленого порядку несення військової служби, передбаченого ч.4 ст.402 КК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, враховуючи що в Україні діє воєнний стан, суддя не визначає розмір застави.

Що стосується клопотання прокурора про призначення кримінального провадження до судового розгляду, суд зазначає наступне.

Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінального процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Кримінальне провадження підсудне Красногвардійському районному суду м. Дніпропетровська. Підстав для закриття кримінального провадження не вбачається.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 194, 314-316, 369-371 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора - задовольнити.

Кримінальне провадження № 0002041 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.402 КК України, призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська, за адресо: м. Дніпро, пр. Пушкіна,77-Б, о 12.10 годині 18 серпня 2023 року.

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.402 КК України, до 16 жовтня 2023 року, включно, без визначення розміру застави, з утриманням на гауптвахті.

Контроль за виконанням запобіжного заходу покласти на прокурора (прокурорів) у провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення в частині продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1