Справа № 645/5780/23
Провадження № 1-кс/645/1189/23
У Х В А Л А

іменем України

20 жовтня 2023 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м.Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

секретаря судових засідань ОСОБА_2

розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання старшого слідчого слідчого відділення відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 2 Головного Управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 , про накладення арешту у кримінальному провадженню, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00001373 від 03.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

в с т а н о в и в:

Старший слідчий слідчого відділення відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 2 Головного Управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Немишлянської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_4 в якому просить суд накласти арешт на: на предмет, що є тимчасово вилученим (добровільно наданий свідком ОСОБА_5 під час допиту), а саме на портативну колонку ТМ «JBL Go2».

В обгрунтування клопотання зазначила, що 02.10.2023 року до СВ ВП №2 Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_6 в якій вона просить вжити заходів до невстановленої особи, яка 25.09.2023 року в період часу з 10:00 до 12:00 години через вікно проникла всередину квартири за адресою: АДРЕСА_1 та таємно викрала дві портативні колонки та два павербанки, чим спричинила заявниці матеріальну шкоду.

Допитана в якості потерпілої ОСОБА_6 пояснила, що 25.09.2023 року вона разом зі своєю онукою приблизно о 11:00 годині пішла гуляти до парку. При цьому двері квартири нею були зачинені на замок, а чоловік в цей час перебував на роботі. Цього ж дня приблизно о 12:30 годині, повернувшись додому вона побачила, що штора відсунута в сторону, горщик з квітами лежав на підвіконні та кватирка вікна перебувала у відчиненому стані. ОСОБА_6 одразу припустила, що це до квартири через вікно проник її онук ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки наприкінці серпня 2023 року він так само проник до її квартири та викрав належні останній речі. Розуміючи це ОСОБА_6 почала дивитися чи не зникло ще щось. Зайшовши до зали потерпіла виявила, що з квартири зникли наступні речі - павербанк ТМ «Ergo LI-S86», 12500 mAh, павербанк ТМ «UKC 30000», 30000 mAh, портативна колонка ТМ «Atlanfa AT-1888ВТ» та портативну колонка ТМ «JBL Go2».

Допитаний в якості свідка ОСОБА_5 , пояснив, що в нього є знайомий ОСОБА_7 , 2006 р.н. з яким він 25.09.2023 року зустрівся біля супермаркету «АТБ» за адресою: м. Харків, вулиця Харківських Дивізій, 12-А. Під час спілкування з ОСОБА_7 останній попросив здати до ломбарду павербанк ТМ «Ergo LI-S86», 12500 mAh, павербанк ТМ «UKC 30000», 30000 mAh та портативну колонку ТМ «Atlanfa AT-1888ВТ». При цьому він в якості подарунку за допомогу пообіцяв подарувати ОСОБА_5 портативну колонку ТМ «JBL Go2». Своє прохання ОСОБА_7 мотивував тим, що в нього при собі немає документів, а речі які він просить закласти до ломбарду належать йому. На дану пропозицію ОСОБА_5 погодився та вищевказані речі заклав до ломбарду.

Крім того, 19.10.2023 ОСОБА_5 добровільно видав портативну колонку ТМ «JBL Go2» з метою долучення її до матеріалів кримінального провадження в якості речового доказу.

19.10.2023 року портативну колонку ТМ «JBL Go2» оглянуто та визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Учасники кримінального провадження в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду клопотання були повідомлені належним чином, слідчий надала суду заяву про підтримання клопотання та з проханням провести судове засідання у її відсутність, інші учасники кримінального провадження причини неявки суду не повідомили.

Відповідно до ст. 172 КПК України, неприбуття в судове засідання викликаних осіб не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому розгляді фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими обґрунтовано доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, вважає необхідним зазначити наступне.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані і мають міститись і у клопотанні слідчого, прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна, оскільки у відповідності до п. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

У відповідності до п. 1, 3 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна, крім іншого, повинні бути зазначені підстава і мета накладення арешту відповідно до положень ст. 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Слідчим суддею встановлено, що 02.10.2023 року до СВ ВП №2 Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_6 в якій вона просить вжити заходів до невстановленої особи, яка 25.09.2023 року в період часу з 10:00 до 12:00 години через вікно проникла всередину квартири за адресою: АДРЕСА_1 та таємно викрала дві портативні колонки та два павербанки, чим спричинила заявниці матеріальну шкоду.

Допитана в якості потерпілої ОСОБА_6 пояснила, що 25.09.2023 року вона разом зі своєю онукою приблизно о 11:00 годині пішла гуляти до парку. При цьому двері квартири нею були зачинені на замок, а чоловік в цей час перебував на роботі. Цього ж дня приблизно о 12:30 годині, повернувшись додому вона побачила, що штора відсунута в сторону, горщик з квітами лежав на підвіконні та кватирка вікна перебувала у відчиненому стані. ОСОБА_6 одразу припустила, що це до квартири через вікно проник її онук ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки наприкінці серпня 2023 року він так само проник до її квартири та викрав належні останній речі. Розуміючи це ОСОБА_6 почала дивитися чи не зникло ще щось. Зайшовши до зали потерпіла виявила, що з квартири зникли наступні речі - павербанк ТМ «Ergo LI-S86», 12500 mAh, павербанк ТМ «UKC 30000», 30000 mAh, портативна колонка ТМ «Atlanfa AT-1888ВТ» та портативну колонка ТМ «JBL Go2».

Допитаний в якості свідка ОСОБА_5 , пояснив, що в нього є знайомий ОСОБА_7 , 2006 р.н. з яким він 25.09.2023 року зустрівся біля супермаркету «АТБ» за адресою: м. Харків, вулиця Харківських Дивізій, 12-А. Під час спілкування з ОСОБА_7 останній попросив здати до ломбарду павербанк ТМ «Ergo LI-S86», 12500 mAh, павербанк ТМ «UKC 30000», 30000 mAh та портативну колонку ТМ «Atlanfa AT-1888ВТ». При цьому він в якості подарунку за допомогу пообіцяв подарувати ОСОБА_5 портативну колонку ТМ «JBL Go2». Своє прохання ОСОБА_7 мотивував тим, що в нього при собі немає документів, а речі які він просить закласти до ломбарду належать йому. На дану пропозицію ОСОБА_5 погодився та вищевказані речі заклав до ломбарду.

Крім того, 19.10.2023 ОСОБА_5 добровільно видав портативну колонку ТМ «JBL Go2» з метою долучення її до матеріалів кримінального провадження в якості речового доказу.

19.10.2023 року портативну колонку ТМ «JBL Go2» оглянуто та визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Згідно п.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатньо підстав вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані або використані в якості засобу або знаряддя кримінального правопорушення та зберегли на собі його сліди.

Згідно п. 4 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатньо підстав вважати, що вони одержанні внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, згідно п.5 ст.171 КПК України, повинно бути подано слідчим, прокурором, не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.

Відповідно до ч.2 ст.100 КПК України зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюєтьсяв порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 4 «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 р. № 1104 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України» встановлено:

- п. 4 речові докази, зберігаються до передачі їх суду в органі, у складі якого функціонує слідчий підрозділ, або інших місцях зберігання, визначених у цьому Порядку.

Виданий автомобіль визнаний речовими доказами у кримінальному провадженні.

Згідно зі ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду (ст. 168 КПК України).

У відповідності до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

При цьому, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Таким чином, слідчий суддя прийшов до висновку про наявність правових підстав, передбачених п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України для накладення арешту на тимчасово вилучене майно.

Арешт тимчасово вилученого майна полягає в забороні користуватися та розпоряджатися ним володільцю та власнику.

Метою накладення арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз.

Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки на виконання вимог ст. 172 КПК України слідчий довів наявність достатніх підстав вважати, що зазначене майно має значення для досудового розслідування.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого слідчого відділення відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 2 Головного Управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 , про накладення арешту у кримінальному провадженню, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00001373 від 03.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,- задовольнити

Накласти арешт на предмет, що є тимчасово вилученим (добровільно наданий свідком ОСОБА_5 під час допиту), а саме на портативну колонку ТМ «JBL Go2».

Визначити місце зберігання даного речового доказу по кримінальному провадженню №001373 від 03 жовтня 2023 року відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 р. № 1104 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України»

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на процесуального керівника та/або слідчого у даному кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії, безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Повний текст ухвали виготовлено 20 жовтня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1