Справа № 645/5160/23
Провадження № 1-кс/645/1083/23
У Х В А Л А

Іменем України

26 вересня 2023 р. м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

секретар судових засідань - ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника підозрюваного- адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню № 0001310 від 24.09.2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Новий Бурлук, Печенізького району, Харківської області, громадянина України, не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, -

в с т а н о в и в:

Слідчий, за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що 24.09.2023 близько 11:30 години ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 знаходився за адресою: АДРЕСА_2 разом зі своєю офіційною дружиною ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 на кухні, де у них виник словесний конфлікт, в ході якого у ОСОБА_5 виник злочинний умисел спрямований на вбивство ОСОБА_7 , тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Так, реалізуючи свій умисел, ОСОБА_5 з метою реалізації свого злочинного наміру, діючи умисно, взяв предмет який має колючо-ріжучі властивості, та маючи намір, направлений на заподіяння смерті ОСОБА_7 усвідомлюючи, що наносить удари у життєво важливі органи, розуміючи, що від його дій можуть настати особливо тяжкі наслідки у вигляді позбавлення життя потерпілої, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій, та бажаючи настання зазначених наслідків, наніс ОСОБА_7 не менш ніж 29 ударів предметом який має колючо-ріжучі властивості, по всьому тілу, в результаті чого у потерпілої встановлені наступні рани: на передній поверхні грудної клітини з ліва 4 рани, веретено образної форми розміром від 2х0,3 см до 4х1 см, з рівними краями, аналогічного характеру 1 рана з переду грудної клітини праворуч, 1 рана на задній поверхні шиї в нижній третині лінійної форми з рівними краями, гострими кутами, довжиною 11 см, аналогічного характеру на спині 6 ран, на лівому стегні 16 ран, на згібальній поверхні лівого предпліччя 1 рана, розмірами від 1,8х3 см до 4х0,5 см.

Так, ОСОБА_5 реалізуючи свій злочинний умисел спрямований на вбивство ОСОБА_7 завдав невстановленим металевим предметом колючо-ріжучої дії чисельних ударів в область грудної клітини, шиї, спині, стегні, предпліччю.

В результаті умисних дій ОСОБА_5 спрямованих на вчинення вбивства потерпілої ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3 остання померла за адресою: АДРЕСА_2 .

Таким чином, ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, тобто вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

У ході досудового розслідування встановлено особисті дані підозрюваного, а саме ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с.Новий Бурлук, Печенізького району, Харківської області, громадянина України, одруженого, офіційно не працевлаштованого, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 .

Відносно ОСОБА_5 був складений протокол в порядку ст.208 КПК України та фактично затримано 24.09.2023 року о 12:15 годині.

ОСОБА_5 25.09.2023 року повідомлено про підозру за ч.1 ст.115 КК України.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від 7 до 15 років.

Підстави застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 бґрунтовуються настанням ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки ОСОБА_5 усвідомлюючи, що підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 7 років до 15 років має реальну можливість отримати значний термін покарання у вигляді позбавлення волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні. Зважаючи на те, що потерпілою у даному кримінальному провадженні є ОСОБА_8 яка є спільною донькою померлої ОСОБА_7 та підозрюваного ОСОБА_5 , тому перебуваючи на волі враховуючи родинні зв`язки підозрюваний ОСОБА_5 може впливати на потерпілу; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_5 під дією алкоголю стає агресивним може вчиняти конфлікти та злочини проти життя та здоров`я.

На теперішній час вищевказані ризики мають місце.

На підставі викладеного слідчий вважає, що інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_5 процесуальних обов`язків і його належну поведінку.

З урахуванням доведеності обґрунтованої підозри та фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, його тяжкості, орган досудового розслідування приходить до висновку, що для досягнення цілей, визначених ст. 177 КПК України, відносно підозрюваного ОСОБА_5 має бути обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам та не зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і його належну поведінку.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав в повному обсязі, просив суд застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник - адвокат ОСОБА_4 проти задоволення клопотання не заперечували.

За результатами дослідження матеріалів клопотання та з урахуванням думки учасників кримінального провадження, слідчий суддя вважає необхідним зазначити наступне.

Стаття 29 Конституції України гарантує кожному право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

У разі нагальної необхідності запобігти злочинові чи його перепинити уповноважені на те законом органи можуть застосувати тримання особи під вартою як тимчасовий запобіжний захід, обґрунтованість якого протягом сімдесяти двох годин має бути перевірена судом. Затримана особа негайно звільняється, якщо протягом сімдесяти двох годин з моменту затримання їй не вручено вмотивованого рішення суду про тримання під вартою.

Із вказаними положеннями Основного Закону України кореспондується стаття 12 КПК, відповідно до якої під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До них, згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК, віднесені також запобіжні заходи. Статтею 132 КПК України встановлені загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження - вони не допускаються, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

- існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

- потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;

- може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК запобіжними заходами, а тому числі, є тримання під вартою.

Частина третя ст. 176 КПК встановлює, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 2 ст. 177 КПК).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, перелік яких визначено частиною першою статті 178 КПК.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Частина 4 цієї ж статті визначає, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Стаття 184 КПК визначає вимоги до змісту клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжних заходів. Крім цього стаття 192 КПК встановлює, що у разі подання клопотання про застосування запобіжного заходу після затримання особи без ухвали про дозвіл на затримання, до такого клопотання має бути доданий протокол затримання підозрюваного.

Згідно з положеннями статті 194 КПК під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Клопотання, подане слідчим, за погодженням з прокурором про застосування запобіжного заходу, відповідає вимогам, визначеним у ст. 184 та 192 КПК України.

Зміст клопотання містить усі необхідні відомості, що визначені ч. 1 ст. 184 КПК. Виконано вимоги ч. 2 ст. 184 КПК, а саме копію клопотання та матеріалів, якими воно обґрунтовується, надано підозрюваному та його захиснику за три години до початку його розгляду, 25 вересня 2023 року. До клопотання додано документи, визначені ч. 3 ст. 184 та ч. 2 ст. 192 КПК.

Запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного. Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК).

Слідчим суддею встановлено, що СВ відділу поліції №2 Харківського РУП № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області проводиться досудове слідство у кримінальному провадженні № 0001310 від 24.09.2023 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України.

24.09.2023 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України

25.09.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, тобто незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту психотропних речовин у великому розмірі.

Вказаний злочин, відповідно до положень ст. 12 КК України, є особливо тяжким злочином.

Підозра ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення ґрунтується на наступних матеріалах: оглядом місця події за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого вилучено простирадло зі слідами РБК на ліжку в кімнаті №1, ніж зі слідами РБК з ліжка в кімнаті №1, пляшка з під горілки «Хортиця» з підлоги біля дивану, металева рюмка з підлоги біля дивану, металева рюмка зі столу в кухні, змив РБК з раковини у кухні, 4 ножа з кухні, фіксальний чек з магазину «Посад», 2 (два) фрагменти шпалер з нашаруванням РБК зі стіни у кухні, змив РБК з підлоги на кухні, скляна пляшка «Бренді кофе» об`ємом 0,33 л, фрагмент шпалер з нашаруванням РБК зі стіни в коридорі, фрагмент шпалер з нашаруванням РБК зі стіни ванної кімнати в коридорі; протоколом затримання ОСОБА_5 ; рапортом співробітника УПП в Харківській області ДПП з інформацію про виявлення ОСОБА_5 та його померлої дружини за адресою: АДРЕСА_2 ; допитом в якості підозрюваного ОСОБА_5 ; довідкою про причину смерті ОСОБА_7 , згідно якій було встановлено, що причиною смерті ОСОБА_7 стала масивна крововтрата, численні колото-різані поранення проникаючі в плевральну порожнину.

Суд зазначає, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Матеріали кримінального провадження, на які посилався прокурор, при розгляді клопотання, дають підстави вважати підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Розглядаючи питання про застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, в тому числі домашнього арешту, слідчий суддя приймає до уваги, що підозрюваний вчинив злочин щодо члена своєї родини, на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не має, не працює, тому слідчий суддя приходить до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів на даній стадії судового розгляду неможливе.

Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді також не надано.

Оцінюючи наведені обставини, слідчий суддя вважає, що ризики, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, на сьогодні доведені.

Стосовно ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує обставини, передбачені ст.178 КПК України, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, у цьому випадку підозрюваний, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню або ж створять загрозу суспільству.

Так слідчий суддя приходить до висновку, що ризик передбачений п.п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, доведений, в зв`язку з тим, що підозрюваний ОСОБА_5 має можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки

усвідомлюючи реальну можливість та побоюючись отримати значний термін покарання у вигляді позбавлення волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, так як санкція ч.1 ст. 115 КК України передбачає позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Стосовно ризику передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на потерпілого, у цьому ж кримінальному провадженні, слідчий суддя вбачає ймовірність можливості підозрюваного незаконно впливати на учасників кримінального провадження, зокрема, оскільки потерпілою у даному кримінальному провадженні є ОСОБА_8 - донька померлої ОСОБА_7 та підозрюваного ОСОБА_5 , тому перебуваючи на волі враховуючи родинні зв`язки підозрюваний ОСОБА_5 може впливати на потерпілу.

Ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України на час розгляду справи не доведений, оскільки ОСОБА_5 раніше не судимий, матеріали клопотання не містять даних щодо систематичного вчинення адміністративних правопорушень, на підтвердження доводів слідства про те, що підозрюваний під дією алкоголю стає агресивним, може вчиняти конфлікти та злочини проти життя та здоров`я.

Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Крім того, відповідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Частиною 3 ст. 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою ст. 183 КПК України.

Враховуючи, що підозрюваним вчинено злочин проти життя іншої людини, підстав для застосування застави слідчий суддя не вбачає.

Згідно ст. 205 КПК України, ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 194, 196, 206, 372 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів - по 22 листопада 2023 року включно.

Зобов`язати старшого слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 повідомити членів сім`ї підозрюваного про застосування відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним - в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали слідчого судді.

Слідчий суддя ОСОБА_1