Справа № 495/1504/21
№ провадження 1-кс/495/2256/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2023 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Білгород-Дністровському клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця смт Криве Озеро, Кривоозерського району, Миколаївської області, котрий зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

05.05.2021 слідчий СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000152 від 11.02.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

1 - Виклад обставин, зазначених у клопотанні.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , у невстановлений слідством час попередньо вступив у злочинну змову з невстановленими досудовим розслідуванням особами, з метою викрадення будь-якого майна з приміщення будинку по АДРЕСА_3 .

В подальшому, ОСОБА_4 разом з невстановленими досудовим розслідуванням особами, реалізуючи свій злочинний намір, направлений на таємне викрадання чужого майна, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, розуміючи та переконавшись, що їх злочинні дії будуть не помічені, приблизно о 10 годині 10 лютого 2021 року, більш точний час в ході досудового слідства встановити не надалось можливим, прибули до будинку по АДРЕСА_3 , де шляхом перекушування металевої решітки вікна за допомогою гідравлічних кусачок та віджиму металопластикового вікна, проникли до приміщення вищевказаного будинку, звідки таємно викрали належне ОСОБА_7 майно, а саме: ноутбук «Lenovo В570», чорного кольору, вартістю 5000 гривень; фен «REMINGTON D5715 THERMACARE PRO 2300», вартістю 800 гривень; щіпці «GRUNHELM GHB-755В», вартістю 200 гривень; праска марки «Tefal» білого кольору, вартістю 1200 гривень; шуруповерт «Makita DF 333DWAE», вартістю 3200 гривень; акустична система від домашнього кінотеатру, марки «LG», вартістю 500 гривень; комп`ютерна мишка провідна, марки «Bloody» вартістю 600 гривень; кросівки шкіряні «Adidas», 42 розміру, чорного кольору, вартістю 2500 гривень; кросівки тканинні у сіточку «Adidas», 41 розміру, м`ятного кольору, вартістю 2500 гривень; кросівки шкіряні «Columbia», 42 розміру, чорного кольору, вартістю 3200 гривень; кросівки тканинні у сіточку «Nike», 42 розміру, сірого кольору, вартістю 5000 гривень; кеди тканинні в сіточку «Adidas», 42 розміру, чорного кольору, вартістю 1500 гривень; чоботи чоловічі каучукові «Native», чорного кольору, 45 розміру, вартістю 2800 гривень; жіночі туфлі шкіряні, чорного кольору, 41 розміру, вартістю 2000 гривень; джинсові брюки 46 розміру, марки «Zara», темно сірого кольору, вартістю 1500 гривень; лом виробів із золота 585 проби, без вставок, вагою приблизно 30 грам, вартістю 15000 гривень; грошові кошти у сумі 2800 гривень; та речі які матеріальної цінності для потерпілого не мали, а саме: Біблія синього кольору, та дві ікони з Єрусалиму, з мощами всередині, котрі мали духовну цінність; жіноча косметика косметика доньки, котра складалась із двох косметичок та шампунів та інше.

Після чого ОСОБА_4 разом з невстановленими досудовим розслідуванням особами з викраденим майном з місця події зникли та розпорядились ним на власний розсуд, тим самим завдавши потерпілому ОСОБА_7 матеріальну шкоду на суму 48500 гривень.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, тобто у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненій за попередньою змовою групою осіб, поєднаній з проникненням у житло.

Далі, ОСОБА_4 , у невстановлений слідством час попередньо вступив у злочинну змову з невстановленими досудовим розслідуванням особами, з метою викрадення будь-якого майна з приміщення будинку по АДРЕСА_4 .

В подальшому, ОСОБА_4 разом з невстановленими досудовим розслідуванням особами, реалізуючи свій злочинний намір, направлений на таємне викрадання чужого майна, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, розуміючи та переконавшись, що їх злочинні дії будуть не помічені, приблизно о 08 годині 26 лютого 2021 року, більш точний час в ході досудового слідства встановити не надалось можливим, прибули до будинку по АДРЕСА_4 , де шляхом перекушування металевої решітки вікна за допомогою гідравлічних кусачок та віджиму металопластикового вікна, проникли до приміщення вищевказаного будинку, звідки таємно викрали належне ОСОБА_8 майно, а саме: фен «BOSCH PHD9960», вартістю 400 гривень; машинка для видалення катишок з одягу «Lint Remover 5880», вартістю 300 гривень; машинка для підстригання вус «Rowenta» з двома насадками в комплекті, вартістю 500 гривень; мобільний телефон марки «Samsung G1», у справному стані, вартістю 2500 гривень; парфум жіночий торгової марки «Marquis pour femme» об`ємом 100 мл., вартістю 600 гривень; акустична колонка JBL, вартістю 1000 гривень; сервіз столовий із білого фарфору, котрий складався із шести глибоких тарілок, шести маленьких тарілок, шість десертних тарілок та одна салатниця, вартістю 1000 гривень; набір столових приборів із нержавіючої сталі, марки «Маестро», вартістю 300 гривень; а також речі які для потерпілого особливої матеріальної цінності не представляють, а саме: ваза кришталева, для квітів, висотою приблизно до 30 сантиметрів; ваза мідна, індійська, для квітів, висотою до 30 сантиметрів; ваза металева, маленька, китайського виробництва, висотою до 20 сантиметрів; статуетка керамічна чорного кольору, у вигляді жінки негроїдної раси; статуетка керамічна у вигуляді ОСОБА_9 , білого кольору; статуетка керамічна у вигляді слоника, коричневого кольору, один клик у статуетки слоника був зламаний; дві шкатулки у вигляді горшочків з кришечками з чорного дерева; статуетка у вигляді мавпи, латунна, з двома ємкостями для солі та перцю (столовий прибор); натільний хрестик з недорогоцінних металів білого кольору; столовий прибор солонка з мельхіору з ложечкою; три комплекта подарункових ручок у пеналах по дві ручки; набір серветок льняних, складається з шести серветок сірого кольору з національним білоруським орнаментом; сувенір у вигляді якоря на пластиковій підставці, з гравіюванням «Ефиму ОСОБА_10 , от коллектива»; статуетка металева у вигляді солдата у ківері; брелки від ключів автомобілю «Тойота Рав 4»; брелок від ключів відкривання воріт домоволодіння; весільні медалі у кількості дві штуки, металеві, на одній з них гравіювання «семье Майзлис 30 октября 1982 года в день бракосочетания»; алкогольні напої: алкогольний бальзам, об`ємом 0,7 л. у пляшці з глини світло-бежевого кольору; пляшка віскі, об`ємом 1 л. назви не пам`ятаю; пляшка коньяку, об`ємом 0,75 л., назви не пам`ятає; два пакети горілки «Jelzin» об`ємом по 3 л.; пляшка горілки «Хлібний Дар», об`ємом 1 л.; пляшка марочного вина білого сухого, об`ємом 1 л; медаль: значок за закінчення військової артилерійської академії у вигляді білого ромбу з гербом радянського союзу та червоною зіркою; а також нагородні орденна та медалі.

Після чого ОСОБА_4 разом з невстановленими досудовим розслідуванням особами з викраденим майном з місця події зникли та розпорядились ним на власний розсуд, тим самим завдавши потерпілому ОСОБА_8 матеріальну шкоду на суму 6600 гривень.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, тобто у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненій за попередньою змовою групою осіб, поєднаній з проникненням у житло.

Далі, ОСОБА_4 , у невстановлений слідством час попередньо вступив у злочинну змову з невстановленими досудовим розслідуванням особами, з метою викрадення будь-якого майна з приміщення будинку по АДРЕСА_5 .

В подальшому, ОСОБА_4 разом з невстановленими досудовим розслідуванням особами, реалізуючи свій злочинний намір, направлений на таємне викрадання чужого майна, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, розуміючи та переконавшись, що їх злочинні дії будуть не помічені, в період часу з 08 години по 20 годину 08 квітня 2021 року, більш точний час в ході досудового слідства встановити не надалось можливим, прибули до будинку по АДРЕСА_5 , де шляхом віджиму металопластикового вікна, проникли до приміщення вищевказаного будинку, звідки таємно викрали належні ОСОБА_11 вироби з золота, а саме: золотий хрестик, золота чоловіча каблучка, обручка, золота каблучка жіноча, пара сережок із золота, золотий ланцюжок, золотий підвіс у формі літери «Ю»; чоловічу шкіряну куртку та грошові кошти у сумі 8300 доларів США.

Після чого ОСОБА_4 разом з невстановленими досудовим розслідуванням особами з викраденим майном з місця події зникли та розпорядились ним на власний розсуд, тим самим завдавши потерпілому ОСОБА_11 матеріальну шкоду.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, тобто у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненій за попередньою змовою групою осіб, поєднаній з проникненням у житло.

В рамках вказаного кримінального провадження 30.04.2021 повідомлено про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця смт Криве Озеро, Кривоозерського району, Миколаївської області, котрий зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Підозрюваний ОСОБА_4 дізнавшись про те, що порушено кримінальне провадження в якому він є підозрюваним, на телефонні дзвінки не відповідає, за місцем мешкання, а саме за адресою: АДРЕСА_2 відсутній.

Стосовно підозрюваного ОСОБА_4 встановлено наявність ризиків, прередбачених п.п. 1,2,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Приймаючи до уваги, те що ОСОБА_12 обґрунтовано підозрюється у скоєні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років, та те, що ОСОБА_12 відповідно до ухвали слідчого судді Білгород-Днітровського міськрайонного суду Одеської області від 21.06.2023 перебував у розшуку, а отже може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей і документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, не має міцних соціальних зв`язків, та враховуючи також той факт, що жоден з більш м`яких заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам, з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, на підставі чого слідчий просив застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з поміщенням до державної установи «Ізмаїльський слідчий ізолятор».

2 Позиції сторін.

Прокурор в судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримав, зазначив що особа переховувалась від органу досудового розслідування, існують ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні просили відмовити у задоволенні клопотання, зазначили, що ризики належним чином не обґрунтовані. Адвокатом наголошено, що особа від слідчого не переховувалась, відсутні докази належного повідомлення особи за місцем його проживання. Підозрюваний свою вину у вчиненні кримінального правопорушення визнав, зазначив, що перебуває на службі в Збройних Силах України.

3 - Мотивація суду.

Вивчивши матеріли клопотання, заслухавши думку учасників процесу, приходжу до наступного.

Відповідно до положень ст.176 КПК України передбачені такі види запобіжних заходів: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно зі ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно правової позиції викладеної в рішенні ЄСПЛ «Харченко проти України», при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

3.1 - Наявність обґрунтованої підозри.

В рамках кримінального провадження №0000152 30.04.2021 повідомлено про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця смт Криве Озеро, Кривоозерського району, Миколаївської області, котрий зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

ОСОБА_4 30.04.2021 о 16 год. 50 хв. власноруч отримав підозру, після чого його було допитано в рамках кримінального провадження 0000152 в якості підозрюваного.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у скоєнні злочину підтверджується зібраними в ході проведення досудового розслідування доказами.

Слідчий суддя наголошує, що 21.06.2023 ухвалою по справі № 495/1504/21, провадження 1-кс/495/1313/2023 надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для приводу до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Постановою слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП України в Одеській області ОСОБА_6 від 11.05.2021 про зупинення досудового розслідування та оголошення підозрюваного у розшук, досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000152 від 11.02.2021 зупинено, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оголошено у розшук.

17.10.2023 ОСОБА_4 о 18 год. 45 хв. було затримано на підставі ухвали слідчого судді від 21.06.2023 по справі №495/1504/21, про що складено відповідний протокол.

Слідчий суддя наголошує, що на даному етапі досудового розслідування при вирішенні питання про застосування до підозрюваної особи запобіжного заходу, повноваження слідчого судді обмежуються оцінкою доказів на предмет їх переконливості щодо висновку про можливість вчинення кримінального правопорушення за конкретних обставин та конкретною особою, а отже мова йде виключно про обґрунтоване припущення.

Очевидних невідповідностей змісту повідомлення про підозру ОСОБА_4 вимогам ст. 277 КПК України у судовому засіданні не встановлено.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч.2 ст.177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві немає чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 2 ст. 8 КПК України). Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Дослідивши надані до клопотання матеріали, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення було доведено ознаки можливого складу злочину. Надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно вчинення ОСОБА_4 протиправних дій, що кваліфікуються за ч.3 ст.185 КК України.

3.2 - Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України і на які вказує слідчий чи прокурор.

Слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України).

Так слідчим у клопотанні було зазначено, що підозрювана ОСОБА_4 :

1 - переховуватись від органів досудового розслідування, суду.

При визначенні ймовірності переховування підозрюваним від органів досудового розслідування та суду слідчий суддя враховує тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення. Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

Окрім того, Указом Президента України № 64/2022 на території України з 24.02.2022 введено воєнний стан, дія якого продовжено відповідними Указами Президента України. Вимоги ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» та роз`яснення, надані Верховним Судом у листі від 03.03.2022 р. N 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», де у п. 8 зазначено, щодо оцінки ризиків, які обґрунтовують доцільність застосування запобіжних заходів загалом та тримання під вартою зокрема, рекомендовано як відповідний ризик ураховувати запровадження воєнного стану та збройну агресію в Україні. В судовому засіданні встановлено, що підозрюваний перебуває на військовій службі ЗСУ, та зважаючи на виконання ним завдання щодо захисту територіальної цілісності та оборони може вдатися до спроб переховуватись від органу досудового розслідування.

Встановлені обставини у сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження підтверджують наявність ризику переховування від органів досудового розслідування та суду.

2 - незаконно впливати на свідків, оскільки досудове розслідування не завершено.

При встановленні наявності цього ризику слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Тобто, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

3- перешкоджати кримінальному провадженню іншим шляхом.

Відповідно до ч.1 ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

Оцінюючи питання про ризик втечі ЄСПЛ зазначає,що він має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v.Moldova (Бекчиєв проти Молдови) §58).

Відповідно до правової позиції Європейського суду відсутність в особи роботи та сім`ї не є доказом того, що вона може схилиться до вчинення нових злочинів. Так само як і сама по собі відсутність постійного місця роботи не є доказом того, що особа зникне (Пшевечерський проти Росії від 24 травня 2003 року).

Як зазначено в абзаці 36 Рішення ЄСПЛ по Справі «Москаленко проти України»

(Заява № 37466/04) від 20.05.2010 суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Враховуючи серйозність висунутих щодо підозрюваного обвинувачень, державні органи можуть виправдано вважати, що такий ризик існує.

Слід зазначити, що згідно з ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, відповідно до наданих до клопотання доказів вчиняв спроби до переховування у зв`язку з чим його було оголошено у розшук, слідчий суддя вважає, що до підозрюваної особи слід застосувати запобіжний захід.

3.3 - Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У клопотанні слідчим зазначено, а прокурором в судовому засіданні підтверджено, що при обранні запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 слід врахувати, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою не може запобігти зазначеним ризикам. Так, особисте зобов`язання не може бути застосовано, у зв`язку з тим, що це найбільш м`який запобіжний захід і він не відповідає характеру вчиненого злочину, особі підозрюваного та встановленим під час досудового розслідування ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Особиста порука не може бути застосована, крім того, в силу того, що не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків, передбачених ст.194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити її до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу.

На думку органу досудового розслідування обирати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або застави недоцільно, оскільки такий захід забезпечення кримінального провадження в цілому не зможе гарантовано запобігти ризикам, зазначеним вище, для досягнення завдання кримінального провадження забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, так як підозрюваний з метою уникнення кримінальної відповідальності може вдатися до спроб переховуватися від органу досудового розслідування.

Прокурором зазначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.

Під час обрання запобіжного заходу, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.

Приймаючи до уваги, що ОСОБА_12 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, перебував у розшуку на підставі ухвали слідчого судді, зважаючи, що жоден з м`яких заходів не зможе запобігти вище вказаним ризикам слідчий суддя вважає, що під час розгляду клопотання прокурором доведені ризики того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, а отже доведена необхідність застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ризики є достатніми та відповідними.

Вирішуючи питання про застосування стосовно підозрюваної ОСОБА_12 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, керуючись ч.2 ст.197 КПК України, зазначає, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту затримання.

3.4 - Застосування відносно підозрюваного альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Частиною 3 ст.183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч.4 ст.183 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Згідно з п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину становить від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Станом на 18 жовтня 2023 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2684 гривень.

Частиною четвертою ст.182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

При визначенні ОСОБА_12 розміру застави, слідчий суддя наряду з положеннями ст.ст. 182,183 КПК України враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні, що узгоджується з рішеннями ЄСПЛ у справі «В. проти Швейцарії» (W. V. Switzerland), 14379/88, 26 січня 1993 року, у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain).

Враховуючи доведені стороною обвинувачення обставини, у випадку внесення застави суд вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

З урахуванням викладених обставин, а також досліджених в судовому засіданні матеріалів, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, зважаючи на факт переховування від органу досудового розслідування особи, слідчий суддя дійшов висновку, що буде доцільним та достатнім для запобігання ризикам кримінального провадження клопотання задовольнити та визначити розмір застави з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 про повернення клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000152 від 11.02.2021 відмовити.

Клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_6 , подане в рамках кримінального провадження №0000152 від 11.02.2021 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати стосовно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування, тобто до 06.12.2023 включно.

Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 вираховувати з моменту затримання, тобто з 17.10.2023 року.

Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 40 (сорок) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 18.10.2023 складає 107 360,00 (сто сім тисяч триста шістдесят) гривень.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- не відлучатися за межі м. Білгород-Дністровський без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- прибувати до слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, прокурора,який здійснює процесуальне керівництво в рамках кримінального провадження або суду за першим викликом;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з потерпілими, свідками з приводу обставин вчиненого кримінального правопорушення;

- здати на зберігання слідчому СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області, який здійснює досудове розслідування свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1