Провадження № 1-кс/947/1845/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.02.2024 року м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засідання в м.Одесі клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0001118, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.204 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Київського районного суду м.Одеси надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0001118, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.204 КК України, накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Одеси від 10.01.2024 року на майно вилучене під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

Представник власника майна в клопотанні зазначає, що вилучені під час обшуку грошові кошти належать сину ОСОБА_4 ОСОБА_5 , який є моряком. Вилучені грошові кошти у сумі 19 700 доларів США є заробітною платнею ОСОБА_5 , які зараховувалися на його особисту картку, а його мати за домовленості із сином знімала їх у банківській установі на підставі нотаріально засвідченої довіреності від 23.05.2019 року. Зазначені обставини підтверджуються наданими платіжними інструкціями банківської установи. Крім того, ані ОСОБА_4 ані її син - ОСОБА_5 не мають жодного процесуального статусу у кримінальному провадженні, крім як третіх осіб. Таким чином грошові кошти що були арештовані не є такими, що набуті кримінально протиправним шляхом. Мобільний телефон, ноутбук, системний блок та документи ПП « Юг-Алекс» які було вилучено під час проведення обшуку не містять інформації, щодо предмету доказування, у органу досудового розслідування було достатньо часу для їх огляду. Отже на теперішній час грубо порушується право законних власників майна закріплене ст.41 Конституції України на недоторканість права власності, мирне володіння, користування та розпорядження власним майном.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_3 направив клопотання про розгляд заяви за відсутністю власника майна та його захисника, клопотання підтримав, просив скасувати арешт.

Прокурор в судове засідання не з`явився надав заяву в якій просив розглянути клопотання у його відсутності, вирішення питання про скасування арешту з майна поклав на розсуд слідчого судді.

Дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідування №0001118 від 11.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.204 КК України, за процесуального керівництва Одеської обласної прокуратури.

10.01.2024 року ухвалою слідчого судді Київського районного суду міста Одеси накладений арешт на вилучене під час обшуку за адресою АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон «Iphone 11 Xs Max», з абонентським номером мобільного зв`язку НОМЕР_1 з IMEI: НОМЕР_2 , IMEI: НОМЕР_3 ; грошові кошти купюри номіналом 100 доларів США у кількості 197 штук загальною сумою 19 700 доларів США; ноутбук марки «ASUS» у кількості 1 штук; системний блок «YENTO18» серійний номер Н8F у кількості 1 штука; папку темно-червоного кольору з договорами ПП « Юг-Алекс».

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи з наведеного, дана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, накладеного за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна, із можливістю надання особами, що не були присутніми в судовому засіданні і про права та законні інтереси яких вирішено питання судовим рішенням, доказів та матеріалів, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, доведеності перед слідчим суддею їх переконливості.

Відповідно до ч.2 ст.174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю або частково зокрема, слідчим суддею під час досудового розслідування за клопотанням власника майна, якщо буде доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Відповідно до положень ст.41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Крім того, у ст.1 Першого Протоколу від 20.03.1952 року до «Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод» зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном.

При цьому, у Рішенні ЄСПЛ «Серявін проти України» зазначено, що будь-яке втручання органу влади у захищене право не суперечитиме загальній нормі, викладеній у першому реченні ч.1 ст.1 Першого Протоколу до «Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод», лише якщо забезпечено "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Питання стосовно того, чи було забезпечено такий справедливий баланс, стає актуальним лише після того, як встановлено, що відповідне втручання задовольнило вимогу законності і не було свавільним.

Також, у Рішенні ЄСПЛ «Серявін проти України» зазначено, що вимога законності, яка випливає з «Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод» означає вимогу дотримання відповідних положень національного закону і принципу верховенства права.

Необхідно зазначити, що у Рішенні «Серявін проти України», ЄСПЛ розглянув справу у якій йшлося про втручання органів державної влади у володіння майном особи, тому слідчий суддя вважає, що вказане рішення певним чином відображає природу правовідносин, які склалися у цій справі.

Як вже було зазначено вище, положення КПК України, зокрема ст.170 КПК України, передбачають накладення арешту на майно, проте такий арешт може бути накладений при певних умовах.

Щодо дотримання принципу верховенства права, то відповідно до ч.1 ст.8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Також, відповідно до ч.2 ст.8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що в даному випадку втручання у мирне володіння майном особи державними органами не буде законним та таким, що відповідає принципу верховенства права, так як відповідно до матеріалів клопотання не вбачається, що вказане майно будь-яким чином використовувалося для скоєння вказаного кримінального правопорушення або було набуто в результаті його скоєння.

Таким чином, дії органів державної влади не відповідають положенням КПК України та принципу верховенства права, з чого вбачається, що втручання було свавільним і не задовольнило вимогу законності.

З викладеного вбачається, що, в даному випадку, втручання органів влади у захищене право суперечить загальній нормі, зазначеній у ст.1 Першого Протоколу від 20.03.1952 року до «Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод».

Таким чином, слідчий суддя вважає, що потреби досудового розслідування не виправдовують такий ступінь втручання у права власника майна, оскільки та теперішній час не доведено відношення вилученого під час обшуку та арештованого майна, а саме: грошових коштів купюр номіналом 100 доларів США у кількості 197 штук загальною сумою 19 700 доларів США, до кримінального провадження №0001118, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.204 КК України, нових доказів його причетності до злочину органом досудового розслідування не надано.

Крім того, власником надані копії платіжних інструкцій банківських установ, що свідчить про легальність походження вилучених грошових коштів.

Разом з тим, у клопотанні представником власника майна не було доведено необґрунтованості накладення арешту на: мобільний телефон «Iphone 11 Xs Max», з абонентським номером мобільного зв`язку НОМЕР_1 з IMEI: НОМЕР_2 , IMEI: НОМЕР_3 ; ноутбук марки «ASUS» у кількості 1 штук; системний блок «YENTO18» серійний номер Н8F у кількості 1 штука; папку темно-червоного кольору з договорами ПП « Юг-Алекс», а також в судовому засіданні встановлено, що на даний час не відпала потреба у дії такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, який був застосований з метою збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до переконання, що в задоволенні клопотання представника власника майна в частині скасування арешту зазначених речей та документів слід відмовити.

Зв`язок даного майна із вчиненням злочину, передбаченого ч.3 ст.204 КК України, підлягає встановленню в процесі здійснення досудового розслідування, а отже арешт даного майна є виправданим.

Враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання заявника підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 174, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0001118, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.204 КК України задовольнити частково.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду міста Одеси від 10.01.2024 року, в частині накладення арешту на: грошові кошти купюри номіналом 100 доларів США у кількості 197 штук загальною сумою 19 700 доларів США.

Зазначене майно повернути власнику або його представнику.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчими, у провадженні яких перебуває кримінальне провадження №0001118.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти діб з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1