КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2023 року місто Київ

єдиний унікальний номер справи: 357/8899/22

номер провадження: 3-зв/824/25/2023

Суддя Київського апеляційного суду ОСОБА_2., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві заяву адвоката ОСОБА_3, подану в інтересах ОСОБА_1 про відвід судді ОСОБА_4 у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 08 листопада 2022 року,

В С Т А Н О В И В:

Постановою судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 08 листопада 2022 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 грн 00 коп.

Цією ж постановою стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 496 грн 20 коп.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19 квітня 2023 року для розгляду апеляційної скарги у справі визначено суддю доповідача - ОСОБА_4

27 жовтня 2023 року адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 подав до Київського апеляційного суду заяву про відвід судді ОСОБА_4

Заява про відвід судді мотивована тим, щосуддя ОСОБА_4 в судовому засіданні у вказаній справі з власної ініціативи викликала експерта з експертної установи, як спеціаліста (оскільки дані експерти жодної експертизи в справі не проводили) для роз`яснення механізму дорожньо-транспортної пригоди, що не допускається положеннями КУпАП, адже фактично суддя самостійно почала збирати докази у справі, що свідчить про її упередженість.

Вказує, що під час розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка по суті становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді. Суддя також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, адже діючи таким чином, суддя неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, перебираючи на себе функції прокурора та позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

З урахуванням наведеного, адвокат ОСОБА_3 просить відвести суддю Київського апеляційного суду ОСОБА_4 від розгляду справи №357/8899/22 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.124 КУпАП.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 жовтня 2023 року розгляд питання про відвід судді ОСОБА_4 призначено судді -доповідачу ОСОБА_2.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, про місце і час розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується наявними у матеріалах справи доказами (а.с.101-103). Клопотання про відкладення розгляду даної заяви про відвід до апеляційного суду не подавали.

Здійснивши контекстуальний аналіз положень КУпАП, апеляційний суд визнав неявку учасників справи такою, що не перешкоджає апеляційному розгляду заяви про відвід.

Вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи, викладені у заяві про відвід, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення даної заяви про відвід, виходячи з такого.

КУпАП не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді і, відповідно, не передбачають порядку розгляду такої заяви про відвід, а тому слід застосовувати аналогію з КПК України.

Разом з тим, згідно положень ст.2 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією України і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Європейський суд з прав людини неодноразово звертав увагу на недосконалість чинного законодавства України і необхідність дотримуватися принципу правової визначеності (п.53 рішення від 06 листопада 2008 року у справі «Єлоєв проти України» (Yeloyev v. Ukraine), заява №17283/02); п.19 рішення від 18 грудня 2008 року у справі «Новік проти України» (Novik v. Ukraine), заява №48068/06), а Конституційний суд України у п.3.4 і 3.6 свого рішення від 11 жовтня 2011 року (справа № 10-рп/2011), та аналізуючи положення міжнародних актів, наголосив, що не вбачається різниці між кримінальними та адміністративними протиправними діяннями, оскільки вони охоплюються загальним поняттям «правопорушення», а відмінність адміністративного правопорушення від злочину полягає, насамперед, у тому, що воно є менш суспільно небезпечним».

Рада суддів України у пункті 4 рішення від 08 червня 2017 року №34 роз`яснила, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства можливе застосування чинних процесуальних норм за аналогією.

Відповідно до ч.1 ст.6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожна людина має право при визначенні її громадських прав та обов`язків або будь-якого обвинувачення проти неї на справедливий і відкритий розгляд впродовж розумного терміну незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону. Таким чином кожній людині гарантується справедливий розгляд її справи незалежним і безстороннім судом.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. За об`єктивним критерієм визначається, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчить про те, що суд не є безстороннім.

Статтею 8 Конституції України визначено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Статтею 55 Конституції України передбачено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.81 КПК України, у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною 3 статті 35 цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду. Усі інші відводи під час досудового розслідування розглядає слідчий суддя, а під час судового провадження - суд, який його здійснює.

Згідно з ч.5 ст.80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Підставою, яка викликає сумнів в неупередженості та об`єктивності судді ОСОБА_4, на думку адвоката ОСОБА_5., є те, що в судовому засіданні у вказаній справі головуюча суддя ОСОБА_4 з власної ініціативи викликала експерта з експертної установи, як спеціаліста (оскільки дані експерти жодної експертизи в справі не проводили) для роз`яснення механізму дорожньо-транспортної пригоди, що не допускається положеннями КУпАП. Вважає, що фактично суддя самостійно почала збирати докази у справі, що свідчить про її упередженість.

З матеріалів справи вбачається, що в судовому засіданні 29 вересня 2023 року головуюча суддя ОСОБА_4 прийняла процесуальне рішення щодо забезпечення участі експерта в судовому засіданні 23 жовтня 2023 року о 14 год 00 хв., про що того ж дня на адресу Київського науково-дослідного інституту судових експертиз було направлено відповідний лист (а.с.81).

Отже в даному випадку має місце незгода адвоката ОСОБА_5. з рішенням судді про виклик експерта в порядку ч.1 ст.273 КУпАП, що не може бути підставою для відводу.

Посилання у заяві на те, що під час розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, а також самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення та перебирати на себе функції обвинувача, апеляційний суд не приймає до уваги, оскільки ці твердження є суб`єктивною оцінкою заявника дій головуючого судді у справі, що не є передбаченою законом підставою для відводу судді.

Таким чином, апеляційний суд вважає, що доводи заяви адвоката ОСОБА_5. про відвід судді ОСОБА_4 не свідчать про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності судді.

Таким чином у задоволенні заяви про відвід судді ОСОБА_4 слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.294 КУпАП, суддя апеляційного суду,

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3, поданої в інтересах ОСОБА_1 , про відвід судді ОСОБА_4 від розгляду справи №357/8899/22 (провадження номер 33/824/3210/2023) відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст.124 КУпАП - відмовити.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду ОСОБА_2