У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 вересня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого Ужгородського ВП ГУНП України в Закарпатській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді із скаргою на бездіяльність слідчого Ужгородського ВП ГУНП України в Закарпатській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя, перевіривши скаргу на відповідність вимогам КПК України, встановив що вона підлягає поверненню скаржнику з наступних підстав.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування визначений главою 26 розділу III КПК України.

Положеннями ч. 1 ст. 24 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України).

У відповідності до п.18 ч.1 ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Статтею 2 КПК України Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування регламентовано ст.ст.303-308КПК України.

Частиною першою статті 306 КПК України встановлено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Кримінальним процесуальним кодексом України не визначена підсудність скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора.

Однак, ст. 9 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Виходячи з положень ст. 306 КПК України та загальних засад кримінального процесуального законодавства, судовий контроль за дотриманням прав, свобод і інтересів осіб у кримінальному провадження під час досудового розслідування покладено на слідчого суддю суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 02.03.2020 у справі №263/19/20 (провадження №51-420впс20).

Згідно ч. 3 ст.26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Таким чином, скарги на рішення, дії або бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до ст. 215 КПК України досудове розслідування злочинів здійснюється у формі досудового слідства, а кримінальних проступків - у формі дізнання в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 38 КПК України органами досудового розслідування є органи, що здійснюють досудове слідство і дізнання.

Досудове слідствоздійснюють слідчі підрозділи органів Національної поліції (підпункт "а" пункту 1 частини 2 статті 38 КПК України).

Дізнання здійснюють підрозділи дізнання або уповноважені особи інших підрозділів органів Національної поліції (пункт "а" ч. 3 ст. 38 КПК України).

При цьому за п. 8 ч. 1 ст. 3 КПК України керівником органу досудового розслідування є начальник Головного слідчого управління, слідчого управління, відділу, відділення органу Національної поліції та його заступники, які діють у межах своїх повноважень.

Виходячи з дефiніції поняття "керівник органу досудового розслідування" можна зробити висновок про те, що можуть бути створені такі органи досудового розслідування в органі Нацiональної поліції: головне слідче управління; слідче управління; відділ; відділення.

З огляду на зазначене, в органах Національної поліції створено розгалужену систему органів досудового розслідування.

Для визначення того, до якого місцевого суду може бути подано скаргу на постанову про закриття кримінального провадження, ключове значення мають дві підстави:

1) територіальна юрисдикція місцевого суду;

2) знаходження органу досудового розслідування в межах відповідної територіальної юрисдикції місцевого суду.

Для визначення місця знаходження органу досудового розслідування необхідно проаналізувати структуру правоохоронного органу, оскільки орган досудового розслідування є одним зі структурних підрозділів такого органу та, відповідно, розташований за місцем знаходження такого правоохоронного органу.

Так, згідно з ч. 1 ст. 15 Закону України "Про Національну поліцію" територіальні органи поліцiї утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції i коштів, визначених на її утримання. Територіальні органи поліції утворює, ліквідовує та реорганізовує Кабінет Міністрів України за поданням Міністерства внутрішніх справ України на підставі пропозицій керівника поліції (ч. 2 цієї статті). Структуру територіальних органів поліції затверджує керівник поліції за погодженням з Міністром внутрішніх справ України (ч. 3 цієї статті).

Виходячи з положень ч. 1 ст. 15 Закону територіальні органи пoлiцiї можуть бути утворені: в Автономній Республіці Крим; областях; містах Києвi та Севастополі; районах; містах; районах у містах; міжрегіональні.

Постановою Кабінету Міністрів України від 16 вересня 2015 року N 730 "Про утворення територіальних органів Національної поліції та ліквідацію територіальних органів Міністерства внутрішніх справ" в областях, Автономній Республіці Крим, містах Києві та Севастополі було утворено 26 головних управлінь Національної поліції як юридичні особи публічного права.

Ці управління мають структуру, до якої входять 1) апарат: керівництво, слідче управління, відділ дізнання, управління (відділ) карного розшуку (у складі кримінальної поліції) тощо; 2) управління (відділ) поліцiї: керівництво, слідчий відділ (відділення), сектори дізнання, відділ (сектор) кримінальної поліцiї тощо; 3) відділення поліції (у складі управління, відділу поліції): керівництво, слідче відділення, сектор дізнання тощо, відділення та сектори поліцейської діяльності.

Отже, органи досудового розслідування (слідчі управління, слідчі відділи, слідчі відділення) розташовані відповідно у територіальних органах поліції, одні з яких мають статус юридичних осіб публічного права (головні управління Національної полiції в областях), а інші - ні, але виступають їх територіальними (відокремленими) підрозділами. При цьому як головні управління Національної поліції в областях, так і відокремлені підрозділи поліції мають чітко визначену поштову адресу, а також територію, на яку поширюється їх юрисдикція.

Тому місцезнаходженням відповідного органу досудового розслідування Національної поліції є місце розташування (реєстрацiї) територіального підрозділу Національної поліції, який має статус юридичної особи публічного права, або розташування його територіального (відокремленого) підрозділу, який такого статусу не має, до структури якого входить відповідний орган досудового розслідування.

Як вбачається з доданих до скарги матеріалів, зокрема заяви ОСОБА_2 про кримінальне правопорушення, зазначена заява адресована до Ужгородського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області, бездіяльність посадових осіб якого щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою про кримінальне правопорушення і оскаржується.

Водночас, такий правоохоронний орган як Ужгородський відділ поліції ГУНП в Закарпатській області у зв`язку із реорганізацією територіальних органів ГУНП в Закарпатській області наразі не функціонує.

На даний час на території, на яку розповсюджується юрисдикція слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області знаходиться Ужгородський РУП ГУНП в Закарпатській області та відділ поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області.

Отже, скарга заявника ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, у якій він просить зобов`язати відповідальних посадових осіб Ужгородського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою ОСОБА_2 про кримінальне правопорушення, не підлягає розгляду в Ужгородському міськрайонному суді Закарпатської області.

Згідно з положеннями п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо не підлягає розгляду в цьому суді. За таких обставин скарга підлягає поверненню заявнику.

Ураховуючи, що Ужгородський відділ поліції ГУНП в Закарпатській області наразі не функціонує, слід правильно визначити правоохоронний орган, бездільність посадових осіб якого оскаржується.

Слідчий суддя враховує, що з урахуванням положень Конвенції прозахист правлюдини іосновоположних свобод від 04 листопада 1950 року, Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", практики Європейського суду з прав людини, зокрема позицій, викладених у рішенні "Сокуренко і Стригун проти України", інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки, за його допомогою визначається "суд, встановлений законом", тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу. Право на справедливий судовий розгляд "належним судом" має бути забезпечено рівній мірі сторонам справи.

Керуючись п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого Ужгородського ВП ГУНП України в Закарпатській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити особі, яка подала скаргу, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Копію ухвали про повернення скарги невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а якщо ухвала слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії ухвали.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1