Житомирський апеляційний суд
Справа №279/4477/23 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Категорія ст.422 КПК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2023 року Житомирський апеляційний суд в складі:

головуючого-судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю: секретаря ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Житомирі в режимі відеоконференції апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 18.07.2023,

в с т а н о в и в:

Цією ухвалою відмовлено в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_7 на бездіяльність Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В апеляційній скарзі адвокат ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу слідчого судді, як незаконну, а своїм рішенням його скаргу задовольнити та зобов`язати службових осіб Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення відносно ОСОБА_8 , а також адвокатів ОСОБА_9 , та ОСОБА_10 за фактами вчинення злочинів, передбачених: ч.1 ст.376, ч.3 ст.27, ч.ч.2,3 ст.358 КК України.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що нормами ст.214 КПК України закріплений обов`язок слідчого, дізнавача, прокурора невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування. В свою чергу, обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу кримінального правопорушення для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Однак, 05.07.2023, на офіційну електрону адресу, у відповідь на адвокатський запит про процесуальні дії у кримінальному проваджені надійшов лист, в якому вказано, що повідомлення про вчинення кримінального правопорушення поліцією отримано і зареєстровано 29.06.2023 і, що станом на 05.07.2023 проводиться перевірка і рішення не прийняте.

Посилається на те, що факт складання завідомо підробленого офіційного документу з метою втручання в будь-якій формі в діяльність судді з метою перешкодити виконанню ним службових обов`язків є доведеним. Однак суд, проігнорувавши вимоги ст.358 КК України прийшов до хибного висновку, що клопотання адвокатів ОСОБА_9 та ОСОБА_10 про відкладення судового засідання не є офіційним документом в розумінні ст.358 КК України.

Зазначає, що про проведення судового засідання із розгляду скарги належним чином повідомлений не був, при винесенні ухвали та її проголошенні присутнім також не був. Більш того, о 16-45, 17.07.2023 на офіційну електронну адресу надійшло два листи, один містив ухвалу про відкриття провадження за скаргою, а інший повістку на 17.07.2023 на 14-00. В той же час, з тексту оскаржуваної ухвали вбачається, що розгляд скарги суд провів 18.07.2023р.

Заслухавши суддю-доповідача, адвоката ОСОБА_7 , який підтримав доводи та вимоги апеляційної скарги, заперечення прокурора щодо задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали судового провадження, а також ухвалу слідчого судді в межах, передбачених, ст.404 КПК України, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

У відповідності до вимог ст.2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до положень ст.7 КПК України, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться верховенство права, законність, рівність перед законом і судом, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, змагальність сторін, диспозитивність та розумність строків розгляду справи.

Згідно зі ст.8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до ч.1 ст.9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ч.ч.1, 3 ст.21 КПК України, кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону. Кожен має право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Як вважає апеляційний суд, зазначених вимог кримінального процесуального законодавства слідчим суддею при розгляді скарги адвоката ОСОБА_7 було дотримано.

Так, відповідно до п.18 ч.1 ст.3, ч.3 ст.26 КПК України, слідчий суддя здійснює у порядку, передбаченому цим Кодексом, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні шляхом вирішення питань, винесених на його розгляд сторонами та віднесених до його повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Приписами ч.2 ст.214 КПК України зазначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР. Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Згідно з ч.4 ст.214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Внесення відомостей до ЄРДР урегульовано «Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення», затвердженим Наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року №298.

Згідно з п.1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

В свою чергу, в межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий, прокурор або інша службова особа, дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

При цьому, зміст ч.1 ст.214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача, прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема, ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого чинним КК України.

Таким чином, внесенню до ЄРДР підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не із заяв чи повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати, що в заяві (повідомленні) містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Як вбачається з матеріалів провадження № 279/4477/23, 29.06.2023 року Коростенський РУП ГУНП в Житомирській області отримало засобами зв`язку "Укрпошти" повідомлення АТ «Житомирські ласощі» про вчинення кримінального правопорушення відносно ОСОБА_8 , а також адвокатів ОСОБА_9 та ОСОБА_10 за фактами вчинення злочинів, передбачених ч.1 ст.376 КК України - втручання в будь-якій формі в діяльність судді з метою перешкодити виконанню ним службових обов`язків або добитися внесення неправосудного рішення; частиною 3 ст.27, ч.2 та ч.3 ст.358 КК України - підроблення та організація підроблення документів, вчинені за попередньою змовою групою осіб та використання підроблених документів.

05.07.2023, на офіційну електрону адресу адвоката ОСОБА_7 , у відповідь на адвокатський запит про процесуальні дії у кримінальному проваджені надійшов лист, в якому вказано, що повідомлення про вчинення кримінального правопорушення поліцією отримано і зареєстровано 29.06.2023 і, що станом на 05.07.2023 проводиться перевірка і рішення не прийняте.

У зв`язку із невнесенням Коростенським РУП ГУНП в Житомирській області відомостей до ЄРДР у встановленому ст.214 КПК України порядку, адвокат ОСОБА_7 14.07.2023 звернувсь зі скаргою на бездіяльність до слідчого судді в порядку ст.303 КПК України.

За результатами судового розгляду зазначеної заяви слідчим суддею постановлено оскаржуване рішення.

Слідчим суддею досліджені додатки до скарги в яких зазначено, що за підписом директора АТ "Житомирські ласощі" ОСОБА_15 16.06.2023 року на адресу Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області складено повідомлення про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_8 , адвокатами ОСОБА_9 та ОСОБА_10 . Зі змісту даного повідомлення слідує, що в провадженні Коростенського міськрайонного суду Житомирської області перебуває кримінальне провадження №0000439 ( номер судової справи №296/9292/19) по обвинуваченню ОСОБА_8 за ч.3 ст.27 ч.5 ст.191, ч.3 ст.209 КК України. Ухвалою судді ОСОБА_14 від 25.07.2022 року задоволено клопотання ОСОБА_8 з надання останньому перекладача з української на російську мову, оскільки останній є громадянином США та Росії та не розуміє української мови.

У судовому засіданні 09.05.2023 року була оголошена перерва до 15:30 години для надання можливості захисникам ознайомитись з повноваженнями перекладача, залученого судом.

О 15:15 годині адвокатом ОСОБА_7 було подано клопотання про призначення стаціонарної судово-психіатричної експертизи обвинуваченого ОСОБА_8 , дізнавшись про яке, сторона захисту виготовила о 15:55 годині клопотання про відкладення розгляду справи, в якому повідомили про неможливість приймати участь у судовому засіданні після 16 години, після чого покинули будівлю Коростенського міськрайонного суду Житомирської області.

На думку адвоката ОСОБА_7 такими діями обвинувачений та його захисники втрутились в діяльність судді ОСОБА_14 та перешкодили у виконанні нею службових обов`язків щодо невідкладного розгляду клопотання про призначення судово - психіатричної експертизи, що вказує на ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.376 КК України. Одночасно скаржник вважає подане клопотання про відкладення судового засідання підробленим, що підпадає під ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст.358 КК України.

Оцінивши матеріали поданої заяви та матеріали скарги, слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про відсутність зазначеної скаржником бездіяльності з боку уповноважених осіб Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області та вирішення наведених у повідомленні обставин у спосіб, запропонований скаржником, тобто шляхом внесення відомостей до ЄРДР та початку окремого кримінального провадження у даному випадку, вочевидь суперечить загальним засадам та завданням кримінального провадження.

Крім того, слідчим суддею зазначено, що клопотання адвокатів ОСОБА_9 та ОСОБА_10 про відкладення судового засідання не є офіційним документом в розумінні ст.358 КК України.

Встановлені обставини також не свідчать про втручання в діяльність судових органів як передбачено ст.376 КК України (з врахуванням необхідних кваліфікуючих ознак, об`єктивної та суб`єктивної сторони злочину).

Апеляційний суд бере до уваги, що зазначені у повідомленні про вчинення кримінального правопорушення дії обвинуваченого та захисників можуть свідчити лише про недобросовісне користування ними своїми процесуальними правами, що в разі встановлення може бути оцінено з відповідним процесуальним реагуванням головуючим суддею в цьому кримінальному провадженні.

Слідчим суддею також обґрунтовано зазначено, що згідно зі ст.129 Конституції України суддя при здійсненні правосуддя, є незалежним та керується принципом верховенства права, а відповідно до ст.126 Конституції України забороняється вплив на суддю у будь-який спосіб. В разі втручання в будь-якій формі в діяльність судді останній наділений такими ж правами, а додатково також обов`язками, направляти у відповідні органи повідомлення про певні обставини, які виникають під час судового розгляду справи, а також уповноважений реагувати на зловживання учасниками справи процесуальними правами. Процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, про що роз`яснено у п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13.06.2007 «Про незалежність судової влади».

В ході судового розгляду скарги слідчим суддею не встановлено обставин, які б свідчили, що повідомлення заявника від 16.06.2023 про кримінальне правопорушення містить передбачені ч.5 ст.214 КПК України відомості та фактичні обставини, які могли б свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених чинним Кримінальним кодексом України.

З таким висновком слідчого судді погоджується і суд апеляційної інстанції, оскільки, як вбачається зі змісту заяви директора АТ "Житомирські ласощі" ОСОБА_15 про кримінальне правопорушення, вона не містить жодних фактичних даних та обставин, які могли б свідчити про вчинення зазначеними в повідомленні особами кримінально-караного діяння, як і не містить жодних доказів на підтвердження такого, а тому наведене не може бути підставою для скасування рішення слідчого судді. При цьому, відсутність належних даних про можливе вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.376, ст.358 КК України за вище наведених обставин, носить очевидний характер і не потребує перевірки шляхом здійснення досудового розслідування.

На переконання суду апеляційної інстанції, слідчий суддя під час розгляду скарги адвоката ОСОБА_7 перевірив дотримання органом досудового розслідування вимог кримінального процесуального законодавства та дійшов правильного висновку про відсутність бездіяльності Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в зв`язку з чим обґрунтовано відмовив в задоволенні скарги останнього.

Безпідставними є апеляційні твердження адвоката ОСОБА_7 про неповідомлення його судом про час та місце розгляду скарги. Згідно матеріалів судового провадження адвокат ОСОБА_7 був належно повідомлений про судове засідання його скарги Коростенським міськрайонним судом 18.07.2023 о 15 год. 30 хв. (довідка про доставку SMS - а.п.19).

Істотних порушень вимог положень КПК України, які були б безумовною підставою для скасування ухвали слідчого судді, колегією суддів апеляційної інстанції не виявлено.

На підставі викладеного, доводи апеляційної скарги не можуть бути визнані достатніми для скасування оскаржуваного судового рішення, яке є законним та обґрунтованим.

Керуючись ст.ст. 404, 407, 422 КПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 18.07.2023, якою відмовлено в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_7 на бездіяльність Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді :