Доманівський районний суд Миколаївської області
Справа № 475/643/23
Провадження № 1-кп/475/173/23
У Х В А Л А

14.09.2023смт. Доманівка

Доманівський районний суд Миколаївської області у складі:

головуючої судді: ОСОБА_1 ,

за участю секретаря: ОСОБА_2 ,

прокурора : ОСОБА_3

обвинуваченого: ОСОБА_4 ,

потерпілої: ОСОБА_5

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду смт.Доманівка в режимі відеоконференції з приміщення СІЗО м.Миколаєва та приміщення Малиновського районного суду м.Одеса, кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець республіки Казахстан; українець, громадянин України, з повного середньою освітою; зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення ,передбаченого ч.3 ст.286-1 КК України,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні суду перебуває кримінальне провадження з обвинувальним актом, у кримінальному провадженні з реєстром матеріалів досудового розслідування , внесеному в ЄРДР за № 0000206 від 10 травня 2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.286-1 КК України.

Ухвалою судді від 27.06.2023 року по справі призначено підготовче судове засідання.

В підготовчому судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів посилаючись на те, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків шляхом схиляння їх до завідомо неправдивих показань, перешкоджати провадженню іншим чином.

В клопотанні прокурор зазначив, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років.

Обвинувачений ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , шляхом схиляння їх до дачі завідомо неправдивих показів, які виправдовують його, чим перешкоджатиме встановленню істини у провадженні.

Крім того, обвинувачений може перешкоджати провадженню іншим чином. На думку прокурора , ОСОБА_4 може вживати заходи, що будуть перешкоджати кримінальному провадженню та встановленню істини у справі, з метою зменшення або уникнення взагалі відповідальності за скоєне.

З урахуванням зазначених ризиків та обставин, які підтверджують їх наявність, а також те, що з об"єктивних причин судовий розгляд по справі не завершений, прокурор просить продовжити обвинуваченому строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення розміру застави. Більш м"які види запобіжних заходів, на думку прокурора не зможуть запобігти настанню ризиків, передбачених ч 1 ст.177 КПК України.

Повідомлення про вчинення кримінального правопорушення 10.05.2023року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ЄРДР № 0000206 , за ознаками кримінального правопорушення , передбаченого ч.3 ст.286-1 КК України.

22.06.2023. ОСОБА_4 в присутності захисника ,повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення , передбаченого ч.3 ст.286-1 КК України.

Обвинувачений ОСОБА_4 у судовому засіданні не заперечував проти продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою..

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання про продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 60 днів підтримав та просив його задовольнити, посилаючись на те, що з об"єктивних причин судовий розгляд по кримінальному провадження триває, а тому тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 є виправданим через обґрунтованість обвинувачення та наявністю існування ризиків.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши клопотання, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ч 3 ст.331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобовязаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою продовжує дію запобіжного заходу на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до вимог ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст.183 КПК України- тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м"яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, крім випадків, передбачених ч 5 ст.176 КПК України.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, відповідно до положень ст.178 КПК України, враховуються тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, її вік, стан здоров`я і майновий стан, міцність соціальних зв`язків особи за місцем проживання, в тому числі наявність у нього родини й утриманців, наявність судимостей, розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється чи обвинувачується особа, а також інші обставини, що її характеризують.

Згідно п.4 ч 2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад пять років.

При обранні обвинуваченому запобіжного заходу, суд визнав доведеним ризик щодо незаконного впливу на свідків, який на даний час не зник та не зменшився..

Оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів , за які передбачено покарання у виді позбавлення волі до десяти років, обвинувачений шляхом схилення свідків до дачі завідомо неправдивих пояснень, може перешкоджати встановленню істині по справі з метою виправдення своїх дій та ухилення від відповідальності.

У ході судового розгляду клопотання встановлено, що обвинувачений ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.286-1 КК України, який відноситься до категорії тяжких злочинів, за що передбачене покарання у виді позбавлення волі строком до 10 років. Обгрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується наявними в матеріалах кримінального провадження письмовими доказами.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні злочину,, передбаченого ч.3 ст.286-1 КК України, тяжкість покарання, яке може бути призначене обвинуваченому, у разі визнання його винуватим, тяжкість наслідків, повязаних з грубим порушенням діючих норм законодавства, що спричинило загибель людини, та все викладене у сукупності, дають підстави вважати, що ОСОБА_4 є суспільно-небезпечною особою, а тому інші, більш м`які запобіжні заходи, є недостатніми для запобігання встановленому ризику порівняно із триманням під вартою.

Інші більш мякі запобіжні заходи , на думку суду, не можуть забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, так як обвинувачений вчинив тяжкий злочин в стані алкогольного спяніння, внаслідок якого загинула людина. Після вчинення ДТП залишив місце пригоди, намагаючись уникнути відповідальності.

Враховуючи, що кримінальне провадження перебуває в стадії підготовчого судового засідання, пояснень в судовому засіданні обвинувачений ще не надавав, свідки та потерпіла не допитані, суд вважає, що з урахуванням тяжкості вчиненого злочину, поведінки обвинуваченого після вчинення злочину, а також наслідків ДТП, усі в сукупності дають підстави суду продовжити запобіжний захід саме у виді тримання під вартою.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, застава судом не визначалась у зв"язку з тяжкістю обвинувачення та наслідків спричинених злочином,.

Оскільки, на даний час з об"єктивних причин, судовий розгляд по справі не завершений, а строк тримання обвинуваченому під вартою спливає 16 вересня 2023р., суд вважає необхідним продовжити строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 60 днів.

Потерпіла ОСОБА_5 надала в судове засідання позовну заяву, пред"явлену до ОСОБА_4 про відшкодування моральної шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорпушення, яку просила розглянути в рамках кримінального провадження..

Вислухавши думку учасників судового розгляду суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.61 КПК України цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та моральної шкоди, та яка в порядку, встановленому цим Кодексом, предявила цивільний позов.

Згідно ст.62 КПК України цивільним відповідачем у кримінальному провадженні може бути фізична особа, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану злочинними діями обвинуваченого, та до якої предявлено цивільний позов у порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст.128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової та моральної шкоди під час кримінального провадження до початку судового розгляду має право предявити цивільний позов до обвинуваченого.

Частиною 5 ст.128 КПК України передбачено, що цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у звязку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми ЦПК за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Враховуючи, що цивільний позов ОСОБА_5 відповідає нормам діючого законодавства і не суперечить засадам кримінального судочинства, суд вважає необхідним прийняти зазначену позовну заяву до розгляду та відкрити провадження за цивільним позовом.

Вирішуючи питання про можливість призначення кримінального провадження до судового розгляду, судом з`ясоване наступне.

Обвинувальний акт відповідає вимогам Кримінального Процесуального Кодексу і не підлягає поверненню прокурору.

Клопотань про обрання обвинуваченому запобіжного заходу не надходило.

Кримінальне провадження підсудне Доманівському районному суду Миколаївської області.

Підстав для закриття або зупинення кримінального провадження не встановлено.

Крім того, відсутні підстави для прийняття рішення, передбаченого пунктами 1-4 ч.3 ст.314КПК України, а тому є всі підстави для призначення судового розгляду у кримінальному провадженні.

У підготовчому засіданні з`ясовано, що судовий розгляд слід проводити у відкритому судовому засіданні, викликати прокурора , обвинуваченого ,його захисника та потерпілу- цивільного позивача .

Керуючись ст.ст. 314-316, 369, ч.1 ст. 372, 350, 61,62, 128,177, 178,182, 183, 194, 196 КПК України, суд -

у х в а л и в:

Призначити судовий розгляд у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч 3 ст.286-1 КК України у відкритому судовому засіданні на 11 жовтня 2023 року об 10год. в режимі відеоконференції з приміщення ДУ "Миколаївський слідчий ізолятор" за участю обвинувапченого.

Прийняти цивільний позов ОСОБА_5 до ОСОБА_4 про відшкодування моральної шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення до розгляду та відкрити провадження.

Визнати ОСОБА_5 - цивільним позивачем.

Визнати обвинуваченого ОСОБА_4 - цивільним відповідачем..

Розяснити цивільному відповідачу, що він має право протягом 15 календарних днів з дня отримання даної ухвали, надіслати суду відзив на позовну заяву і всі письмові докази, що підтверджують заперечення проти позову.

Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою в Державній установі Миколаївський слідчий ізолятор строком до 17 год. 10 листопада 2023р. , без визначення розміру застави

Ухвала суду діє до 17:00 год. 10 листопада 2023р.

Виконання ухвали в частині запобіжного заходу покласти на ВП №2 Вознесенського РУП ГУНП у Миколаївській області та начальника Державної установи Миколаївський слідчий ізолятор.

Копію ухвали вручити обвинуваченому та для виконання направити начальнику ВП №2 Вознесенського РУП ГУНП у Миколаївській області та начальнику Державної установи Миколаївський слідчий ізолятор.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївської апеляційного суду протягом 5 днів з дня її винесення, а обвинуваченим в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

суддя : ОСОБА_1