Єдиний унікальний номер судової справи 712/5328/23
Провадження №1-кс/712/2534/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 червня 2023 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси матеріали справи за скаргою ОСОБА_3 про скасування постанови слідчого Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 від 15.05.2023 про закриття кримінального провадження № 0001362 від 11.07.2022,

ВСТАНОВИВ:

До Соснівського районного суду м. Черкаси 31.05.2023 надійшла вказана вище скарга ОСОБА_3 , у якій він просить скасувати постанову слідчого Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 від 15.05.2023 про закриття кримінального провадження № 0001362 від 11.07.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 175, ч.1 ст. 382 КК України, доручити Черкаському РУП продовження досудового розслідування та призначення повторної експертизи.

Згідно вказаної скарги, у провадженні СВ Черкаського РУП перебувало вищевказане кримінальне провадження та за результатами досудового розслідування 15.05.2023 слідчим прийнято постанову про закриття вказаного кримінального провадження на підставі п.2 ч.1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з відсутністю складу кримінальних правопорушень, яка, на думку заявника, є незаконною і необгрнутованою, оскільки розслідування проведено неповно, зроблені висновки не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження, експертні дослідження не проведені у повному обсязі, натомість слідчий передчасно прийняв постанову про закриття кримінального провадження.

ОСОБА_3 у скарзі просив розглянути справу у судовому засіданні без його участі.

Прокурор і слідчий у судове засідання не з`явилися, про причини неявки не повідомили, будь-яких заяв, клопотань, пояснень чи заперечень з приводу даної скарги до суду не надали.

Відповідно до ч.3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів.

Приймаючи до уваги зазначені обставини, не проводилася фіксація судового засідання за допомогою технічних засобів, що відповідає ч. 4 ст. 107 КПК України.

Вивчивши матеріали скарги, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин поданої скарги та кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, вважає необхідним задовольнити скаргу, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 2 ст.8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ). Окрім цього, згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Слід звернути увагу, що ЄСПЛ щодо здійснення ефективного досудового розслідування кримінальних поводжень у п. 259 «Карабет та інші проти України», зазначив, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 статті 303 КПК України.

Зокрема, у відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Слідчим суддею встановлено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.07.2022 були внесені відомості за номером кримінального провадження 0001362 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 175, ч.1 ст. 382 КК України, по заявам ОСОБА_3 з приводу невиконання ГУ ПФУ в Черкаській області рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 09.07.2018 у справі № 823/2345/18 стосовно перерахунку пенсії та виплати різниці між належною та фактично виплаченою пенсіями за період з 01.01.2018 та на підставі ухвали слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси про зобов`язання внесення до ЄРДР відомостей за заявою ОСОБА_3 від 07.09.2022 про вчинення кримінальних правопорушень начальником ГУ ПФУ в Черкаській області.

Постановою слідчого Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , розглянути матеріали вказаного об`єднаного досудового розслідування, прийнято рішення про закриття кримінального провадження № 0001362, відомості щодо якого внесені 11.07.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 175, ч.1 ст. 382 КК України.

Як вбачається із вказаної постанови, слідчий прийшов до висновку про закриття вказаного кримінального провадження обґрунтувавши свою позицію відсутністю в діях посадових осіб Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області складів кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 175, ч.1 ст. 382 КК України, оскільки правильність і порядок перерахунку пенсії ОСОБА_3 , згідно рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 09.07.2018 по справі № 823/2345/18 були предметом примусового виконання органом ДВС, а також предметом розгляду Черкаського окружного адміністративного суду процесуальних питань, пов`язаних з виконанням судових рішень (ухвала Черкаського окружного адміністративного суду від 26.11.2019), при цьому факт невиконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 09.07.2018 у справі № 823/2345/18, не знайшов свого підтвердження, що узгоджується з рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 26.10.2021, постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 16.02.2022 та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності. Внаслідок чого слідчий закрив провадження на підставі п.2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Положеннями ч. 1 ст. 22 КПК України визначено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Разом з тим, при проведені досудового розслідування слідчий, дізнавач чи прокурор, з урахуванням конкретних обставин справи, на власний розсуд визначають об`єм перевірочних дій, достатній, за їх переконанням, для прийняття вмотивованого рішення.

Відповідно до ст. ст. 2, 284 КПК України закриття кримінального провадження є формою закінчення досудового розслідування, яке відбувається в силу наявності обставин, що виключають кримінальне провадження, а тому рішення про закриття кримінального провадження можливе лише після всебічного. повного та об`єктивного дослідження та оцінки слідчим всіх зібраних доказів, які стосуються цього провадження в сукупності.

Постанова слідчого про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема, в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулась з метою захисту своїх прав, та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу (ст. 110 КПК України).

Прийняття рішення про закриття кримінального провадження можливе лише після всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин кримінального провадження, безпосереднього дослідження та оцінки слідчим доказів, які стосуються цього провадження в сукупності.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного. обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Частиною 1 ст. 26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно тексту оскаржуваної постанови слідчого, під час досудового розслідування, окрім перевірки виконання судових рішень і допиту потерпілого і свідків, також проводилася судова економічна експертиза за результатами якої складений висновок за № СЕ-19/124-23/38-ЕК від 08.03.2023, копія якої була надана слідчому судді ОСОБА_3 , з якого убачається, що експертом не були наданій відповіді на всі поставлені запитання, оскільки деякі не відносилися до його компетенції, а також мали незрозумілий характер та через неналежне оформлення наданих експерту документів.

Зокрема, надання відповідей на запитання щодо визначення розміру пенсії, який повинний був сплачуватися ОСОБА_3 в період з 01.01.2018 по 18.08.2018 за розпорядженням 163421 від 18.08.2018 на виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 09.07.2018 по справі № 823/2345/18, а також чи підтверджується документально розрахунок цих пенсійних виплат, проведений ГУ ПФУ в Черкаській області, не належать до компетенції експерта, оскільки вони носять ревізійний характер, що передбачає тісне співпрацювання з посадовими особами підприємства; відбирання пояснень про розрахунки показників, обставини порушення, інші обставини, що мають значення при дослідженні, якісний збір необхідних документів підприємства, який повинен здійснюватися спеціалістом на місці.

20.03.2023 ОСОБА_3 звертався з клопотання про призначення повторної судової економічної експертизи та з інших питань у кримінальному провадженні № 0001362 від 11.07.2022, що підтверджується копією супровідного листа Черкаської окружної прокуратури від 23.03.2023 за № 170-171-19, яким зазначене клопотання направлено до СВ Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області для розгляду та прийняття відповідного рішення за належністю.

У п. 10, 11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року N 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» зазначено, що повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обгрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб.

Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер.

По матеріалам справи встановлено, що експертом у висновку № СЕ-19/124-23/38-ЕК від 08.03.2023 не надані відповіді на всі поставлені запитання, у зв`язку з чим ОСОБА_3 подано клопотання 20.03.2023, виконання якого залишив слідчий і прокурор без уваги, а так само відсутні дані про відмову у його задоволенні.

Надані до суду копії матеріалів скарги та оскаржувана постанова слідчого не містять відомостей про проведення будь-яких слідчих (розшукових) чи процесуальних дій, на необхідності здійснення яких наголошував експерт у згаданому вище висновку.

Крім того, прокурором і слідчим не надано слідчому судді жодних пояснень щодо законності прийняття слідчим постанови від 15.05.2023 та обґрунтованості закриття кримінального провадження.

Таким чином, у судовому засіданні встановлено, що досудове розслідування по даному кримінальному провадженню проведено неповно, слідчий не провів усіх необхідних дій, передбачених законом, та не усунув недоліки, які викладені у висновку експерта № СЕ-19/124-23/38-ЕК від 08.03.2023, для надання експертом обґрунтованого та вмотивованого висновку, залишив без реагування клопотання потерпілого від 20.03.2023 про призначення повторної експертизи та вчинення інших дій, внаслідок чого з достовірністю можливо зробити висновок про наявність чи відсутність в діях осіб ознак складів кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 175, ч.1 ст. 382 КК України.

Виходячи з наведеного, слідчий суддя приходить до висновку про передчасність винесення слідчим постанови про закриття кримінального провадження та необхідність її скасування, у зв`язку з чим скарга ОСОБА_3 в частині скасування постанови слідчого про закриття кримінального провадження від 15.05.2023 підлягає задоволенню.

З приводу вимог ОСОБА_3 про доручення Черкаському РУП продовжити досудове розслідування та призначити повторну експертизу, слідчий суддя вважає ці вимоги такими, що не підлягають задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до положень п. 18 ч.1 ст. 3 КПК України основним призначенням слідчого судді є здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Частиною 3 ст. 26 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Це зумовлює специфічний характер виконуваної слідчим суддею кримінальної процесуальної функції.

Зважаючи на наведене, слідує наступне, що слідчий суддя - це суддя, уповноважений забезпечувати законність та обґрунтованість обмеження конституційних прав і свобод людини саме на досудовому провадженні у кримінальному провадженні.

Мета судового контролю полягає в тому, щоб досудове розслідування в кримінальних провадженнях проводилось із дотриманням принципу верховенства права.

Проаналізувавши викладене, за загальним правилом, повноваження слідчого судді починаються разом із початком досудового розслідування, а моментом їх завершення є закінчення досудового розслідування в одній із форм, передбачених Главою 24 КПК України.

Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України регламентовано і чітко визначено порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування.

Так, частиною 1 ст. 303 КПК України передбачається, які рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора підлягають оскарженню під час досудового провадження.

У скарзі ОСОБА_3 заявляє також вимоги про надання доручення Черкаському РУП призначити повторну експертизу по матеріалам кримінального провадження, яке постановою слідчого від 15.05.2023 було закрито та яка тільки підлягає скасуванню даною ухвалою слідчого судді, тобто ця вимога поза межами досудового розслідування, а тому розгляд скарги в цій частині натепер виходить за межі компетенції слідчого судді. З приводу доручення органу досудового розслідування продовження досудового розслідування по кримінальному провадженню, то це є наслідком скасування постанови слідчого про закриття кримінального провадження, тому не потребує окремої на це вказівки з боку слідчого судді.

На підставі викладеного, керуючись ст. 303-307, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Скаргу ОСОБА_3 про скасування постанови слідчого Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 від 15.05.2023 про закриття кримінального провадження № 0001362 від 11.07.2022 - задовольнити частково.

Постанову слідчого Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 від 15.05.2023 про закриття кримінального провадження № 0001362 від 11.07.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 175, ч.1 ст. 382 КК України, - скасувати.

В іншій частині у задоволенні вимог скарги відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Соснівського

районного суду м. Черкаси ОСОБА_1