УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання прокурора Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000176, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.11.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,

установив:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання прокурора Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000176, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.11.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що у провадженні слідчого управління ГУНП в Київській області знаходяться матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000176 від 02.11.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання про арешт майна, прокурор зазначає про таке.

У ході досудового розслідування встановлено, що громадянин ОСОБА_4 спільно та по взаємній згоді з ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та іншими невстановленими в ході досудового розслідування особами, організували злочинну схему, за допомогою якої шляхом шахрайства заволоділи нерухомим майном, а саме: квартирою, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 та земельною ділянкою, що розташована за адресою: Київська область, Гатненська сільська рада, громадська організація «Садівниче товариство «Енергія», кадастровий номер 322481600:02:010:5400 з житловим будинком, розташованим за адресою: АДРЕСА_2 (на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 30.08.2021), який належав ОСОБА_10 .

Вказані особи підшуковують осіб з числа незахищених верств населення, які володіють нерухомістю на території Київської області та м. Києва, після чого шляхом обману заволодівають правовстановлюючими документами та здійснюють нотаріальне переоформлення права власності на відповідну нерухомість.

У ході виконання доручення про проведення слідчих дій у порядку ст. 40 КПК України, оперативними співробітниками УСР в Київській області ДСР НП України встановлено, що до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України причетні:

1. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Бровари, Київської області, українець, громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_4 , користується автомобілем «Toyota Camry» сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 . Організатор злочинної діяльності групи осіб щодо заволодіння шахрайським шляхом нерухомим майном ОСОБА_11 та продажу після її смерті земельної ділянки з житловим будинком, за адресою: АДРЕСА_2 .

2. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м. Київ, українець, громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_5 , мешкає за адресою: АДРЕСА_6 , користується автомобілем «Toyota Camry» чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_3 , VIN: НОМЕР_4 . Виконує роль помічника організатора, безпосередньо виконує всі вказівки ОСОБА_4 щодо доставки ріелтора - ОСОБА_12 до земельної ділянки та будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , для виготовлення фото, відео файлів з метою розміщення оголошення з продажу, щодо догляду за будинком ОСОБА_11 після її смерті, а саме за власний рахунок наймає осіб для прибирання прибудинкової території, також надає особисті грошові кошти для оплати послуг з виготовлення документації щодо введення будинку померлої в експлуатацію та бере участь у переглядах покупцями будинку.

3. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженка с. Загороща, Рівненський район, Рівненська область, громадянка України, мешкає за адресою: АДРЕСА_7 та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_8 , працює агентом з нерухомості в агентстві ULA-community, яка є давньою знайомою організатора - ОСОБА_4 , за його вказівкою вчиняє дії щодо розміщення оголошення про продаж, підшукання клієнтів для покупки нерухомого майна померлої ОСОБА_11 , а також надання консультації ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_6 щодо покрокових дій з підготування документів необхідних для введення будинку померлої ОСОБА_11 в експлуатацію.

4. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянин України, уродженець м. Львів, мешкає за адресою: АДРЕСА_9 , безпосередньо вчиняв шахрайські дії, а саме: увійшов в довіру ОСОБА_11 з метою заволодіння оригіналами документів на її нерухоме майно, після чого за допомогою нотаріуса ОСОБА_13 , на підставі довіреності від 30.08.2021 року (зареєстрованої в реєстрі за № 1510), виданої нотаріусом ОСОБА_9 , 17.09.2021 року - у день смерті ОСОБА_11 , здійснив формальний продаж (договір купівлі-продажу зареєстрований в реєстрі за номером 8561) квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , своєму знайомому ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , достовірно знаючи про факт смерті власниці квартири.

Також за вказівкою ОСОБА_4 , 30.08.2021 року оформив у нотаріуса ОСОБА_9 , без відома ОСОБА_11 та без її присутності, заповіт (номер у спадковому реєстрі 68216176) на свою користь від її імені на земельну ділянку, що розташована за адресою: Київська область, Гатненська сільська рада, громадська організація «Садівниче товариство «Енергія», кадастровий номер 322481600:02:010:5400, на підставі якого, після смерті ОСОБА_11 отримав у спадщину вказану земельну ділянку, на якій розташований не введений в експлуатацію двоповерховий будинок.

5. ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , уродженець м. Фастів, Київської області, мешкає за адресою: АДРЕСА_10 . Помічник організатора ОСОБА_4 , Помічник організатора, безпосередньо виконує всі вказівки ОСОБА_4 щодо доставки ріелтора - ОСОБА_12 до земельної ділянки та будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , для виготовлення фото, відео файлів з метою розміщення оголошення з продажу, щодо догляду за будинком ОСОБА_11 після її смерті, також надає особисті грошові кошти для оплати послуг з виготовлення документації щодо введення будинку померлої в експлуатацію та бере участь у переглядах покупцями будинку.

6. ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , уродженка м. Нововолинськ, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_11 , приватний нотаріус, офіс якої розташований за адресою: АДРЕСА_12 , знайома ОСОБА_7 , 30.08.2021 року оформила, без відома ОСОБА_11 та без її присутності, заповіт (номер у спадковому реєстрі 68216176) на користь ОСОБА_7 на земельну ділянку, що розташована за адресою: Київська область, Гатненська сільська рада, громадська організація «Садівниче товариство «Енергія», кадастровий номер 322481600:02:010:5400, на підставі якого, після смерті ОСОБА_11 . ОСОБА_7 отримав у спадщину вказану земельну ділянку, на якій розташований не введений в експлуатацію двоповерховий будинок.

Також зареєструвала довіреність № 1510 від 30.08.2021 року без відома ОСОБА_11 та без її присутності, на підставі якої 17.09.2021 року - у день смерті ОСОБА_11 , ОСОБА_7 здійснив формальний продаж (договір купівлі-продажу зареєстрований в реєстрі за номером 8561) квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , своєму знайомому ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , достовірно знаючи про факт смерті власниці квартири.

Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_15 , повідомив, що він проживає спільно з братом ОСОБА_16 . Власником квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , земельної ділянки з кадастровим номером :02:010:5400, розташованої в ГО «Садівничному товаристві «Енергія», Гатненської сільської ради, Київської області, а також будинку, що розташований на вказаній земельній ділянці була його покійна мати ОСОБА_11 , після смерті якої, ОСОБА_7 , який був знайомим співмешканця матері, заволодів всіма документами на право власності на вказану квартиру, земельну ділянку та будинок, після чого якимось чином здійснив переоформлення об`єктів нерухомості на себе.

Допитані в якості свідків родичі та сусіди покійної ОСОБА_11 повідомили, що остання планувала своє майно після смерті залишити дітям ОСОБА_16 та ОСОБА_15 , однак невстановлені особи циганської етнічної групи втерлись в її довіру та шахрайським шляхом заволоділи спочатку квартирою, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 , а потім земельною ділянкою з житловим будинком, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 . Також, родичі померлої повідомили, що вона останні роки перед смертю перебувала в дуже поганому фізичному та психологічному стані, а саме не могла підписувати документи самостійно, або могла не розуміти що саме вона підписує.

Крім того, в ході досудового розслідування встановлено, що правочин з продажу квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , здійснений від імені ОСОБА_11 на підставі доручення вже після її смерті.

На теперішній час ОСОБА_17 спільно та по взаємній згоді з

ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та іншими невстановленими в ході досудового розслідування особами намагаються продати земельну ділянку та будинок, яким заволоділи шахрайським шляхом, з метою отримання грошової винагороди, для чого розмістили оголошення на інтернет сайтах, замаються виготовленням дублікатів документів, яких не вистачає для оформлення правочину купівлі-продажу та користуються допомогою ріелторів з метою відшукання покупця.

На підставі заяви ОСОБА_7 на розподіл земельної ділянки, що розташована за адресою: Київська область, Гатненська сільська рада, громадська організація «Садівниче товариство «Енергія», кадастровий номер 322481600:02:010:5400, вказана земельна ділянка розподілена на дві з кадастровими номерами: :02:010:0610 та :02:010:0609, для швидкого продажу.

05.07.2023, на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29.06.2023, у присутності двох понятих, за адресою: АДРЕСА_6 , за місцем проживання ОСОБА_6 , виявлено та вилучено мобільний телефон марки IPhone моделі XSMax ІМЕІ1: НОМЕР_5 та ІМЕІ2: НОМЕР_6 , сім карту мобільного оператора «Лайф» з абонентським номером НОМЕР_7 , які були поміщено до спец. пакету KIV3122763.

05.07.2023 вилучені речі після проведення обшуку визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

У зв`язку викладеним, для забезпечення збереження речових доказів виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно, що передбачено п. 1 ч. 2 ст. 170 України.

У судове засідання прокурор не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи. Однак, через канцелярію суду подав заяву, в якій просив проводити розгляд клопотання про арешт майна без його участі

Власник майна в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи.

Дослідивши клопотання та додані на його обґрунтування матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Так, слідчим управлінням ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню, відомості про яке внесені 02.11.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000176, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 28.06.2023 у справі № 761/22686/23 надано дозвіл на проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , за адресою: АДРЕСА_6 .

Відповідно до протоколу обшуку від 05.07.2023, на підставі ухвали слідчого Шевченківського районного суду міста Києва від 28.06.2023 було виявлено та вилучено мобільний телефон марки IPhone моделі XSMax ІМЕІ1: НОМЕР_5 та ІМЕІ2: НОМЕР_6 , сім карту мобільного оператора «Лайф» з абонентським номером НОМЕР_7 , які були поміщено до спец. пакету KIV3122763.

Звернення прокурора з клопотанням про арешт на вказане тимчасово вилучене майно зумовлено необхідністю збереження речових доказів, оскільки вилучене майно має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови.

Постановою старшого слідчого в ОВС слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_18 від 05.07.2023 майно, на яке сторона обвинувачення просить накласти арешт, визнано речовим доказом.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Крім того, при вирішенні клопотання сторони обвинувачення, слідчий суддя враховує, що закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

За викладених обставин та відповідних норм кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя приходить до переконання, що матеріалами клопотання обґрунтовано та в судовому засіданні встановлено необхідність застосування на даній стадії досудового розслідування, такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, тимчасово вилученого, з метою уникнення можливості його відчуження, забезпечення збереження речового доказу, слідчий суддя приходить до висновку, що у випадку його незастосування, це може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, а тому це є необхідною умовою досягнення дієвості даного кримінального провадження.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчим суддею не встановлено негативних наслідків та обмежень застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження про який просить прокурор.

Так, приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, слідчий суддя з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні постановою слідчого від 05.07.2023, приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно у даному кримінальному провадженні.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 98, 170-173, 309, 395, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання прокурора Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000176, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.11.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене 05.07.2023 за адресою: АДРЕСА_6 , майно, а саме на:

-мобільний телефон марки IPhone моделі XSMax ІМЕІ1: НОМЕР_5 та ІМЕІ2: НОМЕР_6 ;

-сім карту мобільного оператора «Лайф» з абонентським номером НОМЕР_7 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_19