печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Бендери, Республіки Молдова, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Печерської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування поданого клопотання слідчий вказує, що відділенням розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000089 від 18.01.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367, ч. 1 ст. 366 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 23.04.2021 року Головним спеціалістом відділу будівництва Управління справами Апарату Верховної Ради України ОСОБА_7 надано подання щодо проведення спрощеної закупівлі - Виготовлення проектної документації об`єкта «Ремонт (реставраційний) кулуарів третього поверху адміністративного будинку Верховної Ради України по вул. Грушевського, 5 у Печерському районі м. Києва в частині облаштування Прес-центру».

Того ж дня, 23.04.2021 інформація про спрощену закупівлю - Виготовлення проектної документації об`єкта «Ремонт (реставраційний) кулуарів третього поверху адміністративного будинку Верховної Ради України по вул. Грушевського, 5 у Печерському районі м. Києва в частині облаштування Прес-центру» - розміщено на сайті ПРОЗОРО за № UA-2021-04-23-004849-a.

Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 23.04.2021, та у невстановленому досудовим розслідуванні місці у директора ТОВ «Грін Маєток» ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виник умисел, направлений на заволодіння грошових коштів Управління справами Апарату Верховної Ради України в особливо великих розмірах, шляхом зловживання своїм службовим становищем.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, перебуваючи на посаді директора ТОВ «Грін Маєток» ОСОБА_5 подав тендерну пропозицію для участі у спрощеній закупівлі - Виготовлення проектної документації об`єкта «Ремонт (реставраційний) кулуарів третього поверху адміністративного будинку Верховної Ради України по вул. Грушевського, 5 у Печерському районі м. Києва в частині облаштування Прес-центру».

За результатами проведення спрощеної закупівлі між Управлінням справами Апарату Верховної Ради України та ТОВ "Грін Маєток" () укладено Договір підряду на проведення проектних робіт від 20 травня 2021 року № 60 із додатками № 1-6.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, направленого на заволодіння грошовими коштами в особливо великих розмірах, ОСОБА_5 , шляхом зловживання своїм службовим становищем, заздалегідь не бажаючи виконувати умови договору в частині виготовлення проектної документації, надав вказівку підлеглим працівникам ОСОБА_8 , ОСОБА_9 виготовити Кошторис № 01 на проектні роботи (додаток № 2 до договору № 60 від 20.05.2021), Кошторис № 02 на проектні роботи (додаток № 3 до договору № 60 від 20.05.2021), Кошторис № 03 на проектні роботи (додаток № 4 до договору № 60 від 20.05.2021), Кошторис № 04 на проектні роботи (додаток № 5 до Договору № 60), Зведений кошторис на проектні роботи (додаток № 6 до Договору № 60 від 20.05.2021), Розрахунок вартості експертизи (додаток № 7 до Договору № 60 від 20.05.2021).

З урахуванням виготовлених кошторисів, ОСОБА_5 було сформовано Договірну ціну (додаток № 9 до договору № 60 від 20.05.2021), яка склала 1 304 944,80 (один мільйон триста чотири тисячі дев`ятсот сорок чотири гривні вісімдесят копійок) грн.

Разом з цим, відповідно до висновку експерта № 10/23 від 20.03.2023 за результатами проведення судової будівельно - технічної експертизи, кошторис № 01 на суму 36 446 грн. (додаток № 2 до Договору № 60 від 20.05.2021) не відповідає вимогам ДБН, ДСТУ, стандартів та методик в частині вартості. Всі роботи, вказані в кошторисі № 1 (Додаток № 2 до Договору № 60 від 20.052021) відсутні в проектній документації; кошторис № 02 на суму 206 395 грн. (додаток № 03 до Договору № 60 від 20.05.2021) не відповідає вимогам ДБН, ДСТУ, стандартів та методик в частині вартості. Всі роботи, вказані в кошторисі № 2 (Додаток № 3 до Договору № 60 від 20.052021) відсутні в проектній документації; кошторис № 03 на суму 478 073 грн. (додаток № 4 до Договору № 60 від 20.05.2021) не відповідає вимогам ДБН, ДСТУ, стандартів та методик в частині вартості. Всі роботи, вказані в кошторисі № 3 (Додаток № 4 до Договору № 60 від 20.052021) відсутні в проектній документації.

Загальна сума вартості робіт по Договору № 60від 20.05.2021 року, розрахунок вартості яких не відповідають вимогам ДБН, ДСТУ, стандартів та методик в частині вартості та які фактично не виконувались, складає 720 914 (сімсот двадцять тисяч дев`ятсот чотирнадцять) гривень в т.ч. ПДВ.

Відтак, у зв`язку із відображенням недостовірної інформації в акті виконаних робіт № 1 від 21.09.2021 року до Договору підряду на проведення проектних робіт від 20 травня 2021 року № 60, ОСОБА_5 , безпосередньо здійснюючи поточне управління (керівництво) товариством з обмеженою відповідальністю «Грін-Маєток» (), перебуваючи на посаді директора, та, будучи наділеним повноваженнями, діючи умисно, усвідомлюючи протиправність власних дій, шляхом зловживання своїм службовим становищем, заволодів грошовими коштами на загальну суму 720 914 (сімсот двадцять тисяч дев`ятсот чотирнадцять) гривень.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється у заволодінні чужим майном в особливо великих розмірах, шляхом зловживання своїм службовим становищем, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 191 Кримінального кодексу України.

Крім цього, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 21.09.2021 року, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , будучи службовою особою, а саме: директором ТОВ «Грін Маєток» (), реалізовуючи свій злочинний умисел, направлений на внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, з метою подальшого його використання, усвідомлюючи суспільно небезпечний та протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, з власних корисливих спонукань, з використанням комп`ютерної техніки та друкувального пристрою вніс до акту виконаних робіт № 1 від 21.09.2021 року до договору підряду № 60 від 20.05.2021 року, відомості, відповідно до яких ОСОБА_5 , діючий в імені ТОВ «Грін-Маєток» в якості директора, здав Архітектурні, інженерні та планувальні послуги (виготовлення проектної документації об`єкта «Ремонт (реставраційний) кулуарів третього поверху адміністративного будинку Верховної Ради України по вул. Грушевського, 5 у Печерському районі м. Києва в частині облаштування Прес-центру»), а головний спеціаліст відділу організації будівництва Управління справами Апарату Верховної Ради України ОСОБА_7 прийняв виконану роботу.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється у внесенні до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 366 Кримінального кодексу України.

01 травня 2023 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

Обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджуються зібраними матеріалами досудового розслідування, зокрема:

-Протоколом допитів свідків;

-Висновком експерта № 10/23 від 20.03.2023 за результатами проведення судової будівельно - технічної експертизи;

-іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

У ході досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, інших учасників кримінального провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

- переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки йому було повідомлено про підозру у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна;

- незаконно впливати на свідків, в тому числі на підлеглих працівників ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , шляхом їх залякування, підкупу тощо з метою зміни їхніх показань, схилення до дачі неправдивих показань задля уникнення від кримінальної відповідальності;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме: впливати на хід досудового розслідування, матиме можливість знищити, сховати або спотворити будь-які з речей, документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, матиме можливість приховати сліди вчиненого ним кримінального правопорушення.

З урахуванням наведеного, слідчий просить визначити розмір застави у межах, передбачених ч. 5 ст. 182 КПК України, а саме: в розмірі рівнозначному сумі заподіяння шкоди, тобто 278 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 720 914 (сімсот двадцять тисяч дев`ятсот чотирнадцять) гривень.

В судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання, просив задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на необґрунтованість підозри та відсутність ризиків. Просив відмовити у задоволенні клопотання повністю або застосувати до підозрюваного запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку свого захисника та просив в задоволенні клопотання відмовити. Також, у випадку покладення на нього обов`язків, передбачених ст.. ч. 5 ст. 194 КПК України просить виключити обов`язок, а саме: не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду, оскільки місце його роботи знаходиться в місті Києві.

Заслухавши прокурора, захисника, підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

В судовому засіданні встановлено, що відділенням розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000089 від 18.01.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367, ч. 1 ст. 366 КК України.

Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснюється прокурорами Київської обласної прокуратури.

01 травня 2023 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання доказах, та одночасно враховує, що вказане було встановлено судами при ухваленні рішення про застосування запобіжного заходу та при вирішенні питання про продовження його дії.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані, у слідчого судді є всі підстави для висновку, що представлені докази об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, які містяться в матеріалах кримінального провадження.

Разом з цим, незважаючи на обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, слідчий суддя враховує, що відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Однак вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Сама лише тяжкість інкримінованого обвинувачення, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від правосуддя, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою і не має пріоритетної сили перед позитивними даними про особу підозрюваного.

ЄСПЛ наголошує, що стаття 5 Конвенції гарантує основоположне право на свободу та недоторканність, яке є найважливішим у «демократичному суспільстві» у розумінні Конвенції. Кожен має право на захист цього права, що означає не бути позбавленим свободи або мати гарантії від продовження позбавлення свободи, крім випадків, коли таке позбавлення відбувалось за умов, встановлених у пункті 1 статті 5 Конвенції. Цей перелік винятків, встановлений у вищезазначеному положенні, є вичерпним і лише вузьке тлумачення цих винятків відповідає цілям цього положення, а саме - гарантувати, що нікого не буде свавільно позбавлено свободи (див. рішення від 14 жовтня 2010 року у справі «Хайредінов проти України» (Khayredinov v. Ukraine), № 38717/04, пункт 26, з подальшими посиланнями).

За вказаних обставин, проаналізувавши всі надані сторонами докази, слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення клопотання слідчого.

Разом з цим, враховуючи особу підозрюваного, який раніше не судимий,має постійне місце проживання та роботу, одружений та має на утриманні трьох дітей, міцні соціальні зв`язки, зважаючи на необхідність дотримання цілей кримінального провадження, принципів публічності, змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, слідчий суддя, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки, приходить до висновку про доцільність застосування до останнього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання в період доби з 22:00 год. до 06:00 год. наступної доби, з покладенням на ОСОБА_5 обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, а також що застосування запобіжного заходу саме у вигляді домашнього арешту забезпечить уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

Одночасно, слідчий суддя звертає увагу на те, що в резолютивній частині ухвали слідчого судді, постановленій за результатами розгляду даного клопотання, неправильно вказано строк дії застосування запобіжного заходу, а саме: «до 05.07.2023 року» замість вірного «26.06.2023 року». Тому, слід вважати написаним у резолютивній частині ухвали строк дії запобіжного заходу та строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного до «26.06.2023 року».

На підставі викладеного та керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , в період доби з 22:00 год. до 06:00 год. наступної доби, за винятком прослідування в укриття цивільного захисту, в межах строку досудового розслідування, строком на два місяці, до 26.06.2023 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

-прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду;

-

-утримуватися від спілкування з ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії обов`язків визначити в межах строку досудового розслідування - до 26.06.2023 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Виконання ухвали в частині застосування домашнього арешту доручити органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Контроль за виконанням ухвали суду покласти на слідчого у даному кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1