ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9640/22
провадження № 1-кс/753/1534/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" травня 2023 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві скаргу ОСОБА_3 на постанову дізнавача відділу дізнання Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 від 22 лютого 2022 року про виключення з числа потерпілих у кримінальному провадженні № 0001519 відомості про яке внесено до ЄРДР 05 вересня 2019 року за ознаками злочину передбаченого ч. 2 ст. 358 КК України, -

ВСТАНОВИВ :

У вересні 2022 року ОСОБА_3 (далі - скаржник) звернувся до слідчого судді зі скаргою на постанову дізнавача відділу дізнання Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 від 22 лютого 2022 року про виключення з числа потерпілих у кримінальному провадженні № 0001519 відомості про яке внесено до ЄРДР 05 вересня 2019 року за ознаками злочину передбаченого ч. 2 ст. 358 КК України.

В обґрунтування доводів скарги посилається на те, що його сина - ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), який постійно проживає з колишньою дружиною скаржника - ОСОБА_6 , остання вивезла за кордон, а дозвіл на такий перетин державного кордону ОСОБА_5 скаржником не надавався.

ОСОБА_3 стало відомо, що його колишньою дружиною ОСОБА_7 під час перетину кордону разом з ОСОБА_5 уповноваженим особам Державної прикордонної служби України було пред`явлено нотаріально посвідчену згоду другого із батьків, завірену приватним нотаріусом ОСОБА_8 . Київського міського нотаріального округу. Відповідно до тверджень скаржника, він таку згоду не надавав, ніякі матеріали щодо згоди на виїзд його сина за кордон не підписував, вважає, що вказаний документ було завірено усупереч вимогам п.4 Правил перетинання державного кордону громадянами України без особистої присутності ОСОБА_3 як батька ОСОБА_5 . Надалі у зв`язку з цим фактом Амур-Нижньодніпровським ВП ДВП ГУНП України в Дніпропетровській області було розпочато досудове розслідування в кримінальному провадженні №0001519 від 05.09.2019 року за ч. 1 ст. 358 КК України.

В даному кримінальному провадженні ОСОБА_3 має статус потерпілого на підставі виданої пам`ятки про права потерпілого, допитів його у якості потерпілого 13.03.2020 року та 24.12.2020 року та вважає, що досудове розслідування за вказаним кримінальним провадження проводиться всупереч вимог КПК України, внаслідок чого він вимушений звертатися зі скаргою до слідчого судді.

Надалі матеріали кримінального провадження №0001519 від 05.09.2019 року було направлено до Дарницької окружної прокуратури м. Києва за підслідністю, визначено органом досудового розслідування підрозділ дізнання Дарницького УП ГУНП у м.Києві, про що, як зазначає скаржник, від дізнався 20.06.2022 року. Також в цей день за твердженнями ОСОБА_3 на його адресу надійшов простий лист з постановою дізнавача ОСОБА_4 від 22.02.2022 року про виключення з числа потерпілих. З вказаною постановою ОСОБА_3 не погоджується, вважає її незаконною, необґрунтованою та винесеною без всебічного урахування обставин справи. Скаржник вказує, що фактом вивезенням його сина за кордон йому було заподіяно моральної шкоди, оскільки порушено його права як батька бачитися зі своєю дитиною, позбавлено можливості контролювати стан сина та проявляти належну турботу стосовно останнього. Крім того, як зазначає ОСОБА_3 , його колишня дружина має співмешканця з кримінальним минулим, який є неодноразово судимим - ця обставина посилює його переживання за свою дитину.

Скаржник ОСОБА_3 та прокурор в судове засідання не з`явились, про дату час та місце розгляду скарги повідомлялись належним чином.

У порядку досудової підготовки скарги до розгляду слідчим суддею витребувано матеріали кримінального провадження у дізнавача.

Згідно із частиною третьою статті 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги (ч.2 ст. 306 КПК України).

Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що ніщо не перешкоджає особі добровільно відмовитись від гарантій справедливого судового розгляду у однозначний або у мовчазний спосіб. Проте для того, щоб стати чинною з точки зору Конвенції, відмова від права брати участь у судовому засіданні повинна бути зроблена у однозначний спосіб і має супроводжуватись необхідним мінімальним рівнем гарантій, що відповідають серйозності такої відмови. До того ж, вона не повинна суперечити жодному важливому громадському інтересу рішення ЄСПЛ (Hermi проти Італії, § 73; Sejdovic проти Італії § 86).

Окрім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (Рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнов проти України»).

За таких правових підстав і з метою забезпечення процесуального права скаржника, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за відсутності скаржника та прокурора на підставі матеріалів, наданих у розпорядження слідчому судді.

Дослідивши матеріали скарги, кримінального провадження, а також інші письмові докази, слідчий суддя вважає, що скарга ОСОБА_3 підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні відділу дізнання Дарницького УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0001519 від 05.09.2019 року за ч. 2 ст. 358 КК України.

29 липня 2019 року ОСОБА_3 звернувся до Дніпровського РВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення колишньою дружиною ОСОБА_9 , яка здійснила незаконне вивезення сина ОСОБА_3 - ОСОБА_5 - за межі території України з використанням підробленого дозволу батька.

22 серпня 2019 року ухвалою слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська було зобов`язано уповноважену службову особу Амур-Нижньодніпровського ВП ДВП ГУНП України в Дніпропетровській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення (злочину) на підставі вказаної заяви ОСОБА_3 за ст.ст.332, 358 КК України та розпочати досудове розслідування.

Амур-Нижньодніпровським ВП ДВП ГУНП України в Дніпропетровській області було розпочато досудове розслідування в кримінальному провадженні №0001519 від 05.09.2019 року за ч. 1 ст. 358 КК України.

13 березня 2020 року ОСОБА_3 звернувся до СВ Амур-Нижньодніпровського ВП ДВП ГУНП України в Дніпропетровській області з заявою про залучення його як потерпілого до вказаного кримінального провадження, в той же день слідчий ОСОБА_10 заяву прийняв, вручив ОСОБА_3 пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого та провів допит ОСОБА_3 як потерпілого. 24 грудня 2020 року дізнавачем ОСОБА_11 було проведено додатковий допит потерпілого ОСОБА_3 .

У вересні-жовтні 2021 року матеріали кримінального провадження №0001519 від 05.09.2019 року було направлено до Дарницької окружної прокуратури м. Києва за підслідністю, визначено органом досудового розслідування підрозділ дізнання Дарницького УП ГУНП у м.Києві.

27 жовтня 2021 року вказане кримінальне провадження було перекваліфіковано зі складу правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, на склад кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 358 КК України.

Постановою дізнавача від 22 лютого 2022 року ОСОБА_3 було виключено з числа потерпілих. Дізнавач ОСОБА_4 обґрунтовує це тим, що ОСОБА_3 не заявив цивільний позов для відшкодування завданої йому моральної шкоди, а також не подав інших доказів, які би її підтверджували. Крім того, як зазначає дізнавач, досудовим розслідуванням не було встановлено жодних відомостей, які би підтверджували завдану ОСОБА_3 моральну шкоду, а тому останнього доцільно виключити з числа потерпілих у кримінальному провадженні №0001519 від 05.09.2019 року.

Скаржник вказує, що постанову дізнавача від 22 лютого 2022 про виключення ОСОБА_3 з числа потерпілих він отримав простим листом лише 20 червня 2022 року. Органом досудового розслідування ця дата не заперечується, а надані матеріали кримінального провадження не містять інших відомостей з датою та часом направлення ОСОБА_3 вказаної постанови.

Крім того, у судовому засіданні було оглянуто справу №753/6193/22 (провадження №1-кс/753/1119/22), з якої встановлено, що вперше ОСОБА_3 звернувся зі скаргою на постанову дізнавача від 22 лютого 2022 про виключення з числа потерпілих до слідчого судді Дарницького районного суду м.Києва 27 червня 2022 року, про що наявна відповідна відмітка канцелярії суду. Рішенням від 27.06.2022 р. слідчим суддею ОСОБА_12 було відмовлено у відкритті провадження за вказаною скаргою. Так, з матеріалів справи №753/6193/22 (провадження №1-кс/753/1119/22) та журналу вихідної поштової кореспонденції суду слідує, що ухвалу слідчого судді скаржнику було надіслано 27 червня 2022 року з супровідним листом №29340/22-Вих, однак відомостей стосовно отримання останнім остаточного рішення суду у справі немає.

У зв`язку з цим, як встановлено слідчим суддею, скаржник повторно звернувся 02.09.2022 р. до суду з тією ж самою скаргою. Ухвалою слідчого судді ОСОБА_13 від 02 вересня 2022 року клопотання про поновлення строку на оскарження постанови дізнавача було залишено без розгляду, а скаргу - повернуто. Постановлене рішення мотивоване тим, що вказана скарга подана з пропуском строку, при цьому, з моменту отримання копії постанови дізнавача, а саме 20 червня 2022 року, до його оскарження 02 вересня 2022 року, минуло багато часу і ОСОБА_3 не навів переконливих доводів, які б вказували на поважність причин пропуску строку на її оскарження.

Колегія суддів Київського апеляційного суду в ухвалі від 05 жовтня 2022 року з вказаною ухвалою слідчого судді від 02.09.2022 р. не погодилась і вказала на те, що постанову дізнавача відділу дізнання Дарницького УП ГУНП в м. Києві від 22 лютого 2022 року у кримінальному провадженні №0001519 про виключення з числа потерпілих, скаржник отримав 20 червня 2022 року. Тобто, перебіг десятиденного строку на її оскарження до суду, відповідно до вимог ст. 304 КПК України, у ОСОБА_3 починається не з моменту постановлення вказаного рішення, а з моменту його отримання, тобто 20 червня 2022 року. Ухвалу слідчого судді ОСОБА_13 від 02 вересня 2022 року скасовано та призначено новий розгляд в суді першої інстанції.

Ухвалою слідчого судді ОСОБА_14 від 16 грудня 2022 року закрито провадження за скаргою ОСОБА_3 на рішення дізнавача про виключення з числа потерпілих у кримінальному провадженні №0001519 від 05.09.2019 р. Постановлене рішення мотивоване тим, що на час розгляду скарги слідчим суддею з матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001519 від 05.09.2019 р. вбачається, що 25.04.2022 старшим дізнавачем ВД Дарницького УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_15 винесено постанову про закриття кримінального провадження на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України. З огляду на те, що з моменту закриття кримінального провадження орган досудового розслідування втрачає право на здійснення будь-яких слідчих та процесуальних дій у такому кримінальному провадженні, слідчий суддя також втрачає повноваження щодо розгляду по суті скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого та/або прокурора у цьому кримінальному провадженні.

Ухвалою Київського апеляційного суду ухвалу слідчого судді від 16 грудня 2022 року скасовано з призначенням нового розгляду в суді першої інстанції, оскільки при постановленні вказаного рішення слідчим суддею не було враховано тих обставин, що постановою прокурора Дарницької окружної прокурори м. Києва від 26 травня 2022 року було скасовано постанову дізнавача ВД Дарницького УП ГУНП у м. Києві від 25 квітня 2022 року про закриття кримінального провадження №0001519, а матеріали цього кримінального провадження направлено до ВД Дарницького УП ГУНП у м. Києві для продовження досудового розслідування

Виходячи з п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України слідчий суддя, суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до статті 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Зокрема, відповідно до п.1, 7 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

Відповідно до ст. 113 КПК України процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Частиною 6 ст. 28 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, потерпілий, інші особи, права чи інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, мають право на звернення до прокурора, слідчого судді або суду з клопотанням, в якому викладаються обставини, що обумовлюють необхідність здійснення кримінального провадження (або окремих процесуальних дій) у більш короткі строки, ніж ті, що передбачені цим Кодексом.

Згідно з положеннями ч.1 ст.304 КПК України скарги на рішення дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора можуть бути подані протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

Згідно з положеннями частини 1 статті 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Скаржник зазначає, що постанову дізнавача ВД Дарницького УП ГУНП в м. Києві від 22.02.2022 про виключення з числа потерілих він отримав 20.06.2022 року. Слідчим суддею при огляді у судовому засіданні матеріалів кримінального провадження №0001519 від 05.09.2019 р. не виявлено відомостей про отримання вказаної постанови дізнавача, прокурором твердження ОСОБА_3 не спростовано, вказівок на інші дати з відповідними підтвердженнями суду надано не було.

Також скаржник у своїй скарзі вказує на те, що він подає її до суду вдруге, оскільки йому невідомо про результати розгляду попередньої скарги. Слідчим суддею встановлено, що за першою скаргою ОСОБА_3 , яка була зареєстрована канцелярією суду 27.06.2022 року, про що наявна відповідна відмітка, ухвалою слідчого судді від 27 червня 2022 року було відмовлено у відкритті провадження. Крім того, матеріали справи №753/6193/22 (провадження №1-кс/753/1119/22) за першою скаргою ОСОБА_3 не містять відомостей стосовно отримання скаржником ухвали слідчого судді скаржнику було надіслано 27 червня 2022 року.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що з урахуванням вимог ч. 1 ст. 304 КПК України, перебіг десятиденного строку на оскарження постанови дізнавача від 22 лютого 2022 року про виключення з числа потерпілих починається з дня отримання ОСОБА_3 копії такої постанови, тобто 20 червня 2022 року. А оскільки матеріали справи №753/6193/22 (провадження №1-кс/753/1119/22) не містять підтверджень отримання скаржником ухвали слідчого судді ОСОБА_12 , то першочерговою датою звернення до суду зі скаргою слід вважати 27 червня 2022 року, що відповідає вимогам ч. 1 ст. 304 КПК України, а отже - скаргу подано у належний строк.

З огляду на вищенаведене, слідчий суддя вважає за потрібне поновити ОСОБА_3 строк на оскарження постанови дізнавача відділу дізнання Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 від 22 лютого 2022 року про виключення з числа потерпілих у кримінальному провадженні № 0001519 відомості про яке внесено до ЄРДР 05 вересня 2019 року за ознаками злочину передбаченого ч. 2 ст. 358 КК України, а причина його пропуску - визнати поважними.

Відповідно до ч.ч.2, 3 ст. 55 КПК України права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення.

Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.

За наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

За змістом цієї норми права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення, або якщо особі кримінальним правопорушенням завдана шкода.

Положенням статті 56 КПК України визначені права потерпілого.

Водночас встановлено, що відомості про вказане кримінальне провадження внесено згідно поданої ОСОБА_3 заяви про вчинення кримінального правопорушення з приводу використання підробленої нотаріально посвідченої згоди колишньою дружиною скаржника ОСОБА_9 під час перетину державного кордону України разом із сином ОСОБА_5 .

Так, відповідно до ст. 110 КПК України процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду.

Рішення слідчого, дізнавача, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, дізнавач, прокурор визнає це за необхідне.

Постанова дізнавача має бути вмотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справ, зокрема, в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулася з метою захисту своїх прав, та відповіді на всі постановлені нею питання, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.

ОСОБА_3 слідчим 13.03.2020 року вручена пам`ятка про права та обов`язки потерпілого, тобто визнано його потерпілим. Постановою дізнавача від 22.02.2022 року ОСОБА_3 було виключено з числа потерпілих, оскільки, як зазначає дізнавач, досудове розслідування на даний час немає жодних доказів, які би підтверджували завдану ОСОБА_3 моральну шкоду, та останнім не було подано цивільного позову у вказаному кримінальному провадженні на відшкодування останньої.

У своїй скарзі ОСОБА_3 вказує, що йому завдана моральна шкода, яка проявляється порушенні його права як батька бачитися із своєю дитиною, позбавленні можливості контролювати сина та здійснювати належне піклування. Також потерпілим може бути визнано особу, щодо якої існує реальна загроза заподіяння моральної та/або матеріальної шкоди.

Слідчим суддею встановлено, що належного обґрунтування необхідності виключення ОСОБА_3 з числа потерпілих, дізнавачем не наведено. Посилання дізнавача на імперативний обов`язок потерпілого подати цивільний позов у разі дійсної наявності моральної шкоди є необґрунтованими та такими, що грубо суперечать приписам статті 128 КПК України. Факт відсутності у досудового розслідування доказів, які б підтверджували завдану скаржнику моральну шкоду, не може вважатись достатньою та обґрунтованою підставою для виключення останнього з числа потерпілих у кримінальному провадженні № 0001519 відомості про яке внесено до ЄРДР 05 вересня 2019 року.

Оскільки ОСОБА_3 є батьком ОСОБА_5 , який виїхав за межі території України у супроводі колишньої дружини скаржника ОСОБА_9 , яка використовувала ймовірно підроблений документ, що посвідчує згоду батька на такий виїзд, то слідчий суддя вважає, що у даному кримінальному провадженні наявні очевидні та достатні підстави вважати ОСОБА_3 потерпілим.

Згідно приписів статті 2 КПК України охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження є одними з завдань кримінального провадження, а тому відсутність можливості здійснювати права та обов`язки батька стосовно своєї дитини, що гарантуються ст.ст. 150-155 СК України, перешкоди у спілкуванні останніх, позбавлення участі у вихованні та присутності в житті дитини явно та очевидно суперечать правам та інтересам ОСОБА_3 , що не може не завдавати моральної шкоди скаржнику як батьку ОСОБА_5 .

З огляду на вищевказані положення процесуального закону порушені права скаржника підлягають захисту шляхом скасування постанови дізнавача відповідно до повноважень слідчого судді згідно до ч. 2 ст. 307 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 3, 24, 28, 55, 56, 113, 303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_3 строк на оскарження постанови дізнавача від 22 лютого 2022 року про виключення з числа потерпілих.

Скаргу ОСОБА_3 на постанову дізнавача відділу дізнання Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 від 22 лютого 2022 року про виключення з числа потерпілих у кримінальному провадженні № 0001519 відомості про яке внесено до ЄРДР 05 вересня 2019 року за ознаками злочину передбаченого ч. 2 ст. 358 КК України - задовольнити.

Скасувати постанову дізнавача відділу дізнання Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 від 22 лютого 2022 року про виключення з числа потерпілих у кримінальному провадженні № 0001519 відомості про яке внесено до ЄРДР 05 вересня 2019 року за ознаками злочину передбаченого ч. 2 ст. 358 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає, набуває законної сили з моменту її оголошення і підлягає виконанню.

Слідчий суддя: ОСОБА_1