Справа № 754/5299/23
У Х В А Л А

Іменем України

02 травня 2023 року

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі Деснянського районного суду м. Києва клопотання представника Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації ОСОБА_3 , про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:

24 квітня 2023 року до слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва звернулась представник Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації ОСОБА_3 з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження №0000094 від 03.04.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України, а саме квартири АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради.

Клопотання мотивоване тим, що арешт на вищевказану квартиру накладений ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 11.07.2019 у рамках кримінального провадження №0000094 від 03.04.2019 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.190 КК України, щодо факту незаконного заволодіння невстановленими особами шахрайським шляхом зазначеної квартири, яка належить територіальній громаді міста Києва. В той же час рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 26.02.2021, залишеним у силі постановою Київського апеляційного суду від 13.07.2021, було витребувано у ОСОБА_4 на користь територіальної громади міста Києва квартиру АДРЕСА_1 . Таким чином необхідність у арешті зазначеного майна, на теперішній час відпала, подальший арешт квартири порушує право власника на законне володіння майном.

Представник Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації у судове засідання не з`явилась. Звернулась до суду із заявою в якій просила судовий розгляд справи проводити без її участі, на задоволенні клопотання наполягала.

Прокурор ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився. Звернувся до суду з заявою, в якій просив судовий розгляд справи проводити без його участі, проти задоволення клопотання не заперечував.

Дослідивши надані докази, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення заявленого клопотання про скасування арешту майна, виходячи за наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що 03.04.2019 року до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань було винесено відомості за №0000094, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.190 КК України. В рамках вказаного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду від 11.07.2019 було накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

01.11.2020 постановою слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000094 від 03.04.2019 за попередньою правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч.4 ст.190 КК України було закрито у зв`язку із закінченням строків досудового розслідування.

Вирішуючи клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя виходить з наступного.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України. За змістом статті 173 цього Кодексу питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (частина перша статті 174 КПК України ).

Згідно із частиною третьою статті 174 КПК України, прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначене судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові (частина четверта статті 174 КПК України.

Втім, частини третя та четверта статті 174 КПК України регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження. Натомість у цій справі кримінальне провадження закрив постановою слідчий, який згідно з приписами КПК України 2012 року, на відміну від прокурора, не наділений повноваженнями скасовувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування.

Згідно із частиною третьою статті 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.

На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема,під час досудовог о розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу). Крім того, у КПК України немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу. З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, слідчий суддя вважає, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.

Така правова позиція висловлена в постанові ВП ВС у справі № 727/2878/19 від 30.06.2020 року.

У відповідності до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним ( рішення у справі "Іатрідіс проти Греції"). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі "Антріш проти Франції", "Кушоглу проти Болгарії"). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи.

Як встановлено в ході розгляду клопотання кримінальне провадження №0000094, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.04.2019, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.190 КК України, закрито постановою слідчого, який згідно з приписами КПК України не наділений повноваженнями скасовувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді.

Отже, оскільки кримінальне провадження закрито, і питання про скасування арешту майна не вирішено при закритті кримінального провадження, слідчий суддя вважає за необхідне в порядку здійснення судового контролю задовольнити клопотання та скасувати арешт майна, оскільки у подальшому застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження відпала необхідність, а наявність арешту порушує права власника майна.

З урахуванням викладеного, клопотання представника Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації ОСОБА_3 підлягає задоволенню, а арешт, накладений на підставі ухвали слідчого судді, - скасуванню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-174, 376 ч.2 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання представника Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації ОСОБА_3 , про скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження №0000094 від 03.04.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 11.07.2019 (справа № 1-кс/754/3069/19, ЄУН № 754/10224/19) на нерухоме майно, а саме житлове приміщення, що знаходиться за адресою: квартира АДРЕСА_1 (реєстраційний номер обєкту нерухомого майна 000).

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1