18.04.2023 Справа № 331/3279/17
Провадження № 1-кп/331/20/2023
У Х В А Л А

18 квітня 2023 року м. Запоріжжя

Жовтневий районний суд м. Запоріжжя в складі:

Головуючого судді: ОСОБА_1

судді: ОСОБА_2

судді: ОСОБА_3

При секретарі: ОСОБА_4

За участю прокурора: ОСОБА_5

Обвинуваченого: ОСОБА_6

Захисника: ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження відносно ОСОБА_6 за скоєння кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Жовтневого районного суду м. Запоріжжя знаходиться на розгляді кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

В судове засідання свідки ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 не з`явились, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Причину неявки до суду не повідомили.

Прокурор просив повторно викликати свідків.

Інші учасники процесу не заперечували проти повторного виклику свідків.

Вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, колегія суддів дійшла наступного.

Так, з 16.05.2017 року в провадженні суду перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 за скоєння кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Судові засідання неодноразово відкладались у зв`язку з неявкою в судові засідання свідків: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 .

Обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України покладається в даному випадку на прокурора, проте стороною обвинувачення не вжито заходів для розгляду кримінального провадження у розумінні положень про розумність строків.

Для визначення розумності строків Кримінального провадження важливе значення має не тільки судове провадження у суді першої інстанції, а й провадження в апеляційній та касаційній інстанціях. У п. 97 рішення ЄСПЛ від 16.09.2010 р. у справі «Вітрук протии України» зазначено, що «в кримінальних справах «розумний строк», передбачений п. 1 ст. 6 Конвенції, починається з того часу, коли особі було «пред`явлено обвинувачення», тобто, іншими словами, з моменту офіційного повідомлення заявника компетентним органом про те, що він обвинувачується у вчиненні злочину. Це визначення також застосовується до питання, чи мало місце «суттєве погіршення становища [підозрюваного]», чи ні. Щодо закінчення «відповідного строку», то в кримінальних справах період, передбачений п. 1 ст. 6 Конвенції, включає весь строк провадження у справі, у тому числі перегляд рішення в апеляції (п. 70 рішення ЄСПЛ у справі «МерітпротиУкраїни» (Merit v.Ukraine))».

Критерієм оцінювання розумності строку є складність справи, що може бути зумовлена як фактичними обставинами справи, так і різними правовими аспектами, пов`язаними зі справою опосередковано.

Складність справи визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачених, підсудних та інкримінованих епізодів злочинної діяльності, характеру фактичних даних, що підлягають встановленню, кількості учасників справи (потерпілих, свідків), обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення судового слідства, забезпечення допомоги перекладача, об`єднання матеріалів справи тощо.

У п. 116 рішення ЄСПЛ від 12.03.2009 р. у справі «Вергельський проти України» зазначено: «розумність тривалості провадження має оцінюватися у світлі конкретних обставин справи та з урахуванням таких критеріїв, як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів». При цьому, ЄСПЛ зазначає, що відкладення розгляду справи, призначення і проведення експертизи, участь судді в розгляді інших справ, повернення кримінальної справи прокуророві з метою усунення допущених порушень кримінально-процесуального законодавства самі по собі не суперечать чинному законодавству, але не можуть призводити до порушення права особи на судочинство в розумний строк (рішення ЄСПЛ від 13.07.1983 р. у справі «Цимерман і Штайген протии Швейцарії»). Не може також бути виправданням збільшення строків судового розгляду відсутність достатньої кількості суддів та їх перевантаженість. Згідно з позицією ЄСПЛ Конвенція покладає на держави-учасниці обов`язок організувати свою судову систему таким чином, щоб суди мали змогу діяти відповідно до вимог п. 1 ст. 6 Конвенції, зокрема, розглядати справи впродовж «розумного строку» (рішення від 06.09.2005 р. у справі «Павлюлінець проти України»).

Вимоги про дотримання розумних строків провадження законодавчо закріплені у ст. 28 КПК України та відповідають існуючій практиці ЄСПЛ та нормам Конвенції стосовно дотримання прав людини у цій сфері.

Зокрема, відповідно до ч. 4 ст. 28 КПК України кримінальне провадження щодо особи, яка тримається під вартою, неповнолітньої особи має бути здійснено невідкладно і розглянуто в суді першочергово.

За таких обставин, враховуючи положення ч. 1 ст. 114 КПК України, колегія суддів вважає за доцільне для забезпечення виконання сторонами Кримінального провадження вимог розумного строку встановити стороні обвинувачення строк для подачі до суду доказів у інкримінованому кримінальному правопорушенні до 06.06.2023 року.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 114, 372 КПК України, суд

У Х В А Л И В :

Встановити стороні обвинувачення строк до 06 червня 2023 року для подання доказів у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, а саме забезпечення явки свідків: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 у судове засідання.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Вознесенівської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізької області ОСОБА_5 .

Роз"яснити прокурору Вознесенівської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізької області ОСОБА_5 вимоги ст. 382 КК України про кримінальну відповідальність за умисне не виконання вироку, рішення, ухвали, постанови суду, що набрали законної сили, або перешкоджання їх виконанню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Суддя: ОСОБА_2

Суддя: ОСОБА_3