Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/4233/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2023 року Слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю підозрюваного ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_5 , подану в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , на повідомлення від 03.02.2023 року в межах кримінального провадження, відомості щодо якого внесені до ЄРДР за №0000446від 16.11.2022, про підозру

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст.190 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду надійшли матеріали скарги по кримінальному провадженню №0000446 16.11.2022 року, в якій захисник - адвокат ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , просить скасувати повідомлення про підозру від 03.02.2023 року, пред`явлене ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 190 Кримінального кодексу України у кримінальному провадженні №0000446.

В обґрунтування вимог скарги заявник зазначає, що СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № №0000446 від 16.11.2022 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 190 Кримінального кодексу України. 03.02.2023 року у рамках вказаного кримінального провадження ОСОБА_3 повідомлено про підозру. 03.04.2023 року сплив двохмісячний строк з дня повідомлення ОСОБА_3 про підозру. Встановлення двомісячного строку, після якого дозволяється оскаржити повідомлення про підозру у вчиненні злочину, має на меті надати строк, за збігом якого слідчий суддя зможе встановити, чи укріпилася така підозра або чи стала вона спростованою. Однак, протягом цих 2 місяців з моменту повідомлення про підозру, сторона обвинувачення не здобула та не надала будь-яких переконливих доказів вчинення ОСОБА_3 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 190 КК України. Вказане повідомлення про підозру грубо порушує право ОСОБА_3 на захист через неконкретність змісту цього повідомлення про підозру. Відповідно до п. 4, 6 ч. 1 ст. 277 КПК України, повідомлення про підозру має містити, зокрема, зміст підозри та стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру. Однак зміст підозри та викладені фактичні обставини є настільки неконкретними, що виключають можливість ефективно здійснювати захист від обвинувачення за ч. 4 ст. 358 та ч.3 ст.190 КК України. Неконкретність підозри свідчить про те, що з моменту повідомлення про підозру і протягом наступних 2 місяців слідство та процесуальний керівник так і не зібрали достатньо доказів для чіткого формулювання змісту та фактичних обставин підозри. Це свідчить про необхідність скасування повідомлення про підозру у порядку здійснення контролю за додержанням прав і свобод слідчим суддею. Крім того, в діях ОСОБА_3 взагалі відсутня суб`єктивна та об`єктивна сторона кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 358 ч.4, 190 ч.3 КК України. В матеріалах кримінального провадження не міститься жодного доказу того, що ОСОБА_3 було, або могло бути достовірно відомо про відсутність ОСОБА_6 на території України на момент складення нотаріусом довіреності, а також про те, що довіреність могла бути підробленою. Органом досудового розслідування не встановлено обставин, за яких довіреність, на їх думку, була підроблена, не встановлено особу, яка її підробила та не встановлено будь-якої причетності ОСОБА_3 до факту самої підробки довіреності. Виходячи з того, що в діях ОСОБА_3 відсутній склад кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, слід дійти висновку про те, що в його діях також відсутній і склад кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, оскільки обставини, які викладені прокурором у повідомленні про підозру, що стосуються шахрайських дій зі сторони ОСОБА_3 , повністю залежать від усвідомлення ним факту підробки документу в момент здійснення купівлі-продажу транспортного засобу. Тобто відсутність складу кримінального правопорушення за ч.4 ст.358 КК України взагалі виключає можливість вчинення ОСОБА_3 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.190 КК України, оскільки за таких обставин виключається наявність суб`єктивної сторони та об`єктивної сторони діяння, передбаченого ч.3 ст.190 КК України. У березні 2019 року Святошинський районний суд м. Києва у справі №759/4471/19 провів аналіз обґрунтованості підозри за ч.4 ст.187, ч.2 ст.345 КК, дав оцінку доказам, перевірив наявність обов`язкових її реквізитів. Під час розгляду скарги слідчий суддя встановив, що повідомлення про підозру не містить часу та місця вчинення кримінального правопорушення. Також у змісті повідомлення про підозру відсутні чітко зафіксовані фактичні обставини події, підтверджені доказами, які вказують на наявність складу злочину в діянні підозрюваної особи, тому, врахувавши перелічені порушення, слідчий суддя задовольнив скаргу та скасував повідомлення про підозру. З урахуванням вказаних аргументів заявник наполягає на тому, що вказана підозра є необґрунтованою та безпідставною.

У судове засідання захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_7 не з`явився, від нього до суду надійшла заява про розгляд скарги за його відсутності.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_3 просив розглядати скаргу у відсутність свого захисника та просив задовольнити скаргу свого захисника на повідомлення про підозру з підстав, викладених у ній.

Прокурор ОСОБА_9 у судовому засіданні, посилаючись на ч.3 ст. 306 КПК України заперечував проти розгляду скарги за відсутногсті особи, яка таку скаргу подала, а також повідомив, що на момент судового засідання у кримінальному провадженні 21.04.2023 року змінено раніше повідомлену ОСОБА_3 підозру, яка йому вручена 21.04.2023 року у відповідності до ст. 135 Кримінального кодексу України. Тому на час розгляду вказаної скарги її вимоги є безпідставними, оскільки у кримінальному провадженні існує нова редакція повідомлення про підозру, а редакція повідомлення про підозру від 03.02.2023 року є неактуальною. На час розгляду скарги зібрано докази у кримінальному провадженні та триває досудове розслідування, строк досудового розслідування ще не сплинув, у кримінальному провадженні проводяться всі необхідні процесуальні дії для належного його розслідування.

Відповідно до положень ст. 26 Кримінального процесуального кодексу України України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав та способі передбаченими цим кодексом.

Слідчий суддя зважає на ці положення закону та, враховуючи принцип диспозитивності, визнав можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність захисника на підставі наданих заявником доказів.

Дослідивши матеріали скарги та додані до неї документи, вислухавши позицію учасників судового засідання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

СВ Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000446, відомості про яке 16.11.2022 року були внесені до ЄРДР за ознаками кримінальних правопорушень, у передбачених ст.ст. 358 ч. 4, 190 ч. З КК України.

Подільською окружною прокуратурою міста Києва здійснюється процесуальне керівництво вказаним кримінальним провадженням.

У ході досудового розслідування у межах даного кримінального провадження, процесуальним керівником у кримінальному провадженні - прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_9 , 03.02.2022 повідомлено про підозру ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 358 ч. 4, 190 ч. З КК України.

Вказана процесуальна дія і є предметом оскарження у поданій захисником скарзі.

Слідчим СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_10 , який входить у групу слідчих у вказаному кримінальному провадженні, 21.04.2023 року повідомлено підозрюваному ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про зміну раніше повідомленої підозри у кримінальному провадженні №0000446 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 358 ч. 4, 190 ч. 4 КК України.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржено повідомлення слідчого, прокурора про підозру.

Таке рішення може бути оскаржено підозрюваним, його захисником чи законним представником після спливу двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду з обвинувальним актом.

Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст. 278 КПК України, випадки повідомлення про підозру передбачені ст. 276 КПК України, зміст повідомлення про підозру ст. 277 КПК України.

Отже підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вищевказаних процесуальних норм.

Так, відповідно до положень ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.

Згідно із ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.

Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст. 278 КПК України).

Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості та достатності, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття «обґрунтована підозра» як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п. 175 Рішення в справі «Нечипорук і Йонкало проти України»), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.

При цьому повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.

Із поданої скарги вбачається, що захисник зазначає, що однією з підстав для скасування повідомлення про підозру ОСОБА_3 є те, що повідомлення про підозру було передчасним, оскільки на момент такої процесуальної дій у органу досудового розслідування були відсутні достатні докази вчинення ним кримінального правопорушення. Відповідні доводи сторони захисту не корелюються з вищенаведеними приписами кримінального процесуального законодавства, а тому відхиляються слідчим суддею, як підстава для скасування повідомлення про підозру.

Не може слугувати підставою для скасування повідомлення 03.02.2023 року ОСОБА_3 про підозру і посилання його захисника, що органи досудового розслідування протягом двох місяців не викликали і не провели допит цього підозрюваного, оскільки проведення будь-яких слідчих дій, їх обсяг та час проведення є виключною компетенцією слідчих та їх процесуальних керівників у конкретному кримінальному провадженні.

Із поданої скарги вбачається, що захисник зазначає, що однією з підстав для скасування повідомлення про підозру ОСОБА_3 є те, що повідомлення про підозру складено та пыдписано прокурором, однак здійснено процедури повідомлення та роз`яснення підозри слідчим.

Велика Палата Верховного Суду (постанова від 11 грудня 2019 року у справі № 536/2475/14-к) насамперед зауважує, що виділяють кілька підходів до розуміння поняття «здійснення повідомлення про підозру». Перший підхід полягає у розумінні повідомлення про підозру як процесуального рішення, прийнятого уповноваженим на це органом/посадовою особою з підстав та в порядку, визначеному КПК України. Другий підхід передбачає сукупність ряду послідовних процесуальних дій, які охоплюють собою окремі етапи.

Із системного аналізу норм глави 22 КПК України вбачається, що процедуру здійснення повідомлення про підозру особі можна умовно поділити на такі етапи:

1) етап прийняття рішення щодо необхідності здійснення особі повідомлення про підозру, який передбачає перевірку підстав здійснення такого повідомлення згідно з частиною першою статті 276 КПК України, дотримання процесуальних гарантій під час проведення тих чи інших слідчих або оперативно-розшукових дій або застосування запобіжних заходів, які вчинялись до моменту здійснення такого повідомлення. На цьому етапі відбувається формування волевиявлення уповноваженої посадової особи (слідчого або прокурора) про необхідність здійснення повідомлення про підозру. Потрібно також зауважити, що законодавство передбачає можливість (у разі необхідності) зміни волевиявлення щодо здійснення повідомлення про підозру у формі зміни раніше повідомленої або ж повідомлення нової підозри в порядку, визначеному статтею 279 КПК України;

2) етап об`єктивації/вираження сформованого внутрішнього волевиявлення уповноваженої посадової особи щодо прийнятого рішення в зовнішню форму шляхом складання тексту повідомлення про підозру відповідно до вимог, передбачених статтею 277 КПК України, та його підписання;

3) етап доведення інформації до відома адресата, щодо якого прийняте рішення про повідомлення про підозру, шляхом безпосереднього вручення його тексту особі згідно зі статтею 278 КПК України. На цьому етапі відбувається також повідомлення прав підозрюваному, а в разі якщо підозрюваний висловить відповідне прохання, то йому зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав (частина третя статті 276 КПК України).

Повідомлення про підозру є системою процесуальних дій та рішень слідчого або прокурора під час досудового розслідування, спрямованих на формування законної та обґрунтованої підозри за умови забезпечення особі, яка стала підозрюваною, можливості захищатися усіма дозволеними законом засобами та способами. Цим актом у кримінальному провадженні вперше формулюється та обґрунтовується підозра конкретної особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Викладена в письмовому повідомленні підозра служить підґрунтям для початку реалізації засади змагальності у кримінальному провадженні. У підозрюваного з`являються можливості впливати на зміст підозри та на подальше формулювання обвинувачення у обвинувальному акті, яким завершується досудове розслідування. Сформульована підозра встановлює межі здійснення слідчим і прокурором обвинувальної діяльності, а підозрюваний, його захисник та законний представник одержують можливість більш цілеспрямовано реалізовувати функцію захисту.

Законодавець на нормативному рівні щодо процесуального порядку повідомлення про підозру вживає терміни «складання», «вручення» та «здійснення» повідомлення про підозру. Різне розуміння та співвідношення цих понять зумовили питання про те, чи можливе надання прокурором доручення слідчому щодо вручення повідомлення про підозру. Для відповіді на це питання необхідно здійснити тлумачення відповідних норм права. Проте способи тлумачення норм права не можна використовувати ізольовано один від одного. Колегія суддів наголошує на тому, що надання переваги словесно-граматичному (буквальному) трактуванню норм законодавства без одночасного цільового (телеологічного) їх тлумачення не дозволить встановити зміст, а також мету та практичне значення існування тієї чи іншої норми у законодавстві. Це може призвести до значних та невиправданих ускладнень у правозастосовній практиці. Тому задля досягнення мети тлумачення правових норм доцільно використовувати способи тлумачення в їхній сукупності та комплексному взаємозв`язку. Наслідком ігнорування певних способів тлумачення норм, зокрема, функціонального, системного, порівняльного, може стати також превалювання формального підходу (форми) до розуміння над змістом (суттю) обставин кримінального провадження, які мають бути досліджені всебічно, повно та неупереджено для дотримання засади законності, передбаченої статтею 9 КПК України.

Системний метод передбачає аналіз цієї норми у взаємозв`язку з іншими, пов`язаними з нею нормами, насамперед з нормою статті 2 КПК України, яка визначає завдання кримінального провадження. Серед завдань кримінального провадження, окреслених у статті 2 КПК України, законодавець визначив такі, як захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу, і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Етап формування та об`єктивації волевиявлення щодо повідомлення про підозру уповноваженим на це суб`єктом включає в себе:

1) перевірку підстав для повідомлення підозри зазначеним суб`єктам (стаття 276 КПК України) та виконання вимог щодо реалізації цих підстав, передбачених, зокрема, нормами статті 216 цього Кодексу щодо дотримання правил підслідності та унеможливлення початку досудового розслідування будь-якими органами, окрім чітко визначених цією статтею;

2) складання та підписання такого повідомлення про підозру виключно слідчими, прокурорами, які уповноважені здійснювати повідомлення у цій категорії справ відповідно до вимог пунктів 1 та 8 частини першої статті 277 КПК України, а також реалізацію (за необхідності) ними повноважень щодо повідомлення нової або зміни раніше повідомленої підозри в порядку, визначеному статтею 279 цього Кодексу.

Що стосується заключного етапу процедури здійснення повідомлення про підозру, а саме його вручення, вважає за необхідне зазначити таке.

Вручення процесуального документа (повідомлення про підозру), а також повідомлення і роз`яснення (за необхідності) прав підозрюваному є кінцевим етапом, яким завершується процедура здійснення повідомлення про підозру. Однак саме по собі вручення тексту повідомлення про підозру іншим суб`єктом за умови, що його було прийнято, перевірено, складено та підписано уповноваженим на це статтею 277 КПК України суб`єктом, не є порушенням. Якщо в конкретному випадку існують підстави для зміни підозри або для висловлення нової, то ця процедура починатиметься заново шляхом підготовки відповідного письмового документа, який знову ж таки повинен бути складеним та підписаним прокурором або слідчим. Особа, яка вручає текст повідомлення, на реалізацію повноважень прокурора або слідчого зі складання тексту повідомлення про підозру та його підписання; або зміни підозри вплинути не може.

Щодо процедури повідомлення та роз`яснення прав звертає увагу на таке. Предметом повідомлення (та за необхідності роз`яснення) у цьому випадку є права підозрюваного, передбачені статтею 42 КПК України. Перелік цих прав, а також їхній зміст не змінюється залежно від того, хто їх повідомить -прокурор або слідчий чи інша уповноважена особа, яка за дорученням вручатиме повідомлення про підозру. Обсяг зазначених прав, складність доведення їх змісту до адресата тощо не залежать від того, хто саме їх повідомлятиме та роз`яснюватиме. Особливих вимог щодо вручення як до акту передання особисто, безпосередньо «з рук в руки» складеного прокурором або слідчим тексту повідомлення про підозру не встановлює загальна норма статті 278 (єдина, що регулює саме порядок вручення цього повідомлення). Сам по собі факт особистої передачі повідомлення про підозру не забезпечує додаткового захисту підозрюваного.

Тому прокурор може доручити слідчому вручити повідомлення про підозру. Відповідне доручення прокурор може надати лише тій уповноваженій особі, яка здійснювала досудове розслідування або входила до групи, яка призначена для здійснення цього кримінального провадження відповідно до статті 37 КПК України.

Разом з цим, при розгляді скарги встановлено, що за своїм змістом письмове повідомлення про підозру відповідає вимогам ст. 277 КПК України, при його складанні було дотримано вимог ст. 277 КПК України та при врученні, дотримано вимоги ст. 278 КПК України. Повідомлення про підозру здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти висновку, що ОСОБА_3 міг бути причетним до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст.190 КК України, та повідомлення про підозру вручено у день його складання.

Зважаючи, що 21.04.2023 року підозрюваному ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у кримінальному провадженні №0000446, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 358 ч. 4, 190 ч. 4 КК України, а заявник у своїй скарзі просить скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_3 в редакції від 03.02.2023 року, яка на даний час втратила актуальність, слідчий суддя вважає за необхідне скаргу захисника -залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 303, 304, 309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні скарги захисника - адвоката ОСОБА_5 , поданої в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , на повідомлення від 03.02.2023 року в межах кримінального провадження, відомості щодо якого внесені до ЄРДР за №0000446 від 16.11.2022, про підозру ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст.190 КК України, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 01.05.2023 року.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1