Справа№ 693/872/23
Провадження № 1-кс/693/167/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про арешт майна

21.07.2023 року м. Жашків

Слідчий суддя Жашківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши подане в рамках кримінального провадження №0000255 від 18 липня 2023 року клопотання слідчого СВ ВП №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області лейт. поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Жашківського відділу Уманської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ ВП №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області лейт. поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

В обгрунтування клопотання слідчий вказав, що слідчим відділенням ВП № 1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000255 за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

18.07.2023 року о 18 год. 00 хв. до ВП № 1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительки АДРЕСА_1 про те, що 18.07.2023 року невідомі особи шляхом обману та ввійшовши в довіру заявниці, під приводом надання її неправдивої інформації про те, що її донька ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , потрапила в ДТП та отримала тілесні ушкодження і що їй терміново потрібні гроші на операцію, шахрайським способом заволоділи іноземною валютою доларами США в розмірі 10000. Чим спричинили заявниці матеріальну шкоду у великих розмірах.

19.07.2023 року слідчим СВ відділу поліції №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області лейт. поліції ОСОБА_7 у ході здійснення затримання ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , було проведено особистий обшук особи, вході якого було виявлено та вилучено наступні предмети:

1) майку чорного кольору, джинсові шорти бірюзового кольору, резинові капці білого кольору, куртку чорного кольору, які поміщено до сейф-пакету №7015056;

2) квитанцію про здійснення валютно-облікової операції №60747, яку поміщено до сейф-пакету НПУ № PSP 1121434;

3) мобільний телефон марки «Oppo CPH2471» в новому стані у пакувальній коробці, який поміщено до сейф-пакету НПУ № PSP 2292394;

4) два аркуші паперу формату А-4 із рукописним текстом, які поміщено до сейф-пакету НПУ № PSP 1121433;

5) грошові купюри в сумі 200 доларів США двома купюрами номіналом по 100 доларів США з серійними номерами: LL83875161F та LR57630700J, які поміщено до сейф-пакету НПУ № PSP 1121461;

6) мобільний телефон марки «Xiaomi M1», який поміщено до сейф-пакету НПУ № PSP 1121436;

3) мобільний телефон марки «Nokia», який поміщено до сейф-пакету НПУ

№ PSP 1121435.

20.07.2023 року слідчим СВ відділу поліції №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області лейт. поліції ОСОБА_7 було проведено огляд зазначених об`єктів та встановлено, що вони містять ознаки, зазначені у ст. 98 КПК України, тобто мають значення речових доказів у даному кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Виходячи з аналізу ст. ст. 167, 170 КПК України, фактичними підставами для арешту майна можуть бути достатні підстави вважати, що речі, документи, гроші, серед іншого, зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та/або є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Разом з тим, наявні розумні підозри вважати, що вилучені в ході зазначеного особистого обшуку об`єкти є речовими доказами розслідуваного злочину, оскільки фактичні дані, що в них містяться підтверджують існування обставин, що входять до предмета доказування у кримінальному провадженні, перелік яких визначений ст. 91 КПК України.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Наявні підстави вважати, що не накладення арешту на вищевказані вилучені предмети створить ризики їх втрати або знищення, що унеможливить виконання завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України, що пов`язано з їх фізичними властивостями.

Повернення вилучених об`єктів створить умови для їх втрати або знищення, що призведе до позбавлення органу досудового розслідування суттєвих речових доказів.

Наявність конкретних фактів і доказів, що свідчать про володіння вилученими об`єктами, підтверджується даними протоколу обшуку.

Згідно п. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші та інші цінні речі, набуті кримінально-протиправним шляхом.

Таким чином, накладення арешту під час досудового розслідування у кримінальному провадженні на вилучені об`єкти необхідно здійснити у зв`язку з тим, що в подальшому вони можуть використовуватись у кримінальному провадженні як докази.

В судове засідання учасники провадження не з`явилися.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що дане клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Згідно п.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Статтею ст.170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді визначено необхідність арешту майна.

У відповідності до вимог ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, перелік і види майна, що належить арештувати, документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання. Клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Вимогами ст.172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до вимог ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік майна, на яке накладено арешт, підстави застосування арешту майна, перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення, порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб. Ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено. Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надсилається їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення. Підозрюваний, обвинувачений, треті особи мають право на захисника, право оскаржити судове рішення щодо арешту майна.

Частина 11 статті 170 Кримінально процесуального кодексу України вказує, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Враховуючи вищевикладене та правову підставу для арешту майна, з метою всебічного, повного та неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, розкриття даного кримінального правопорушення, а також з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, що мають значення для досудового слідства, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на майно, зазначене у клопотанні, з метою забезпечення збереження речових доказів на період проведення досудового розслідування, до прийняття рішення по кримінальному провадженні №0000255 від 18.07.2023р.

Керуючись ст.ст.98, 107, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області лейт. поліції ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке вилучене в ході проведеного особистого обшуку під час затримання ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме на:

1) майку чорного кольору, джинсові шорти бірюзового кольору, резинові капці білого кольору, куртку чорного кольору, які поміщено до сейф-пакету №7015056,

2) квитанцію про здійснення валютно-облікової операції №60747, яку поміщено до сейф-пакету НПУ № PSP 1121434;

3) мобільний телефон марки «Oppo CPH2471» в новому стані у пакувальній коробці, який поміщено до сейф-пакету НПУ № PSP 2292394;

4) два аркуші паперу формату А-4 із рукописним текстом, які поміщено до сейф-пакету НПУ № PSP 1121433;

5) грошові купюри в сумі 200 доларів США двома купюрами номіналом по 100 доларів США з серійними номерами: LL83875161F та LR57630700J, які поміщено до сейф-пакету НПУ № PSP 1121461;

6) мобільний телефон марки «Xiaomi M1», який поміщено до сейф-пакету НПУ № PSP 1121436;

3) мобільний телефон марки «Nokia», який поміщено до сейф-пакету НПУ

№ PSP 1121435

із забороною їх використання, розпорядження та відчуження, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду на протязі 5 днів з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1