Справа № 645/7507/21
Провадження № 1-кп/645/102/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2023 р. м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі

головуючого судді- ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 ,

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові кримінальне провадження, за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, ч. 3 ст. 307 КК України,

в с т а н о в и в:

В провадженні Фрунзенського районного суду м. Харкова перебуває вищевказане кримінальне провадження.

Ухвалою суду від 31 травня 2023 року продовжено обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят діб, тобто до 28 липня 2023 року включно, із визначеною сумою застави у розмірі 181600 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот) грн. 00 коп.

29.06.2023 року від захисника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 через систему «Електронний суд» надійшло клопотання про зміну запобіжного заходу шляхом зменшення розміру застави, встановленого ухвалою суду від 31.05.2023 року, встановивши розмір застави 47 580 грн., що становить 20 прожиткових мінімумів доходів громадян. В обґрунтування свого клопотання захисник посилалася на необґрунтованість підозри, відсутність існування ризиків передбачених ст. 177 КПК. Крім того, захисник вказала, що ОСОБА_4 на момент затримання не працював офіційно, тобто не мав офіційного джерела доходу, а мав підробітки, щоб забезпечити себе необхідним та знаходився в пошуках роботи, а прокурором не надано підтвердження того, що ОСОБА_4 може внести встановлений судом розмір застави. Заставу за ОСОБА_4 має намір, у разі зменшення розміру, внести бабуся ОСОБА_4 , так як є пенсіонеркою. Будь-яких матеріальних активів у ОСОБА_4 не має, тому встановлений розмір застави є для ОСОБА_4 непомірним. Крім того, ОСОБА_4 страждає на хронічне захворювання шлунково-кишкового тракту та потребує обстеження та лікування, яке йому не надане в умовах перебування Слідчого ізолятора, яке потребує значних матеріальних витрат, пов`язаних з купівлею медикаментів. Також захисник просить врахувати обмеження, пов`язані з війною. ОСОБА_4 перебуває під вартою в слідчому ізоляторі майже два роки. За цей час було проведено лише підготовче судове засідання, жодних судових засідань по розгляду справи по суті не було проведено. З 24.02.2022 року, після повномасштабного вторгнення РФ на територію України введений воєнний стан, відповідно до Закону України "Про правовий режим воєнного стану", враховуючи те, що друга обвинувачена вимушена була тікати від війни та виїхала за межі міста Харкова, розгляд кримінального провадження ускладнено.

В судовому засіданні захисник підтримала клопотання, посилаючись на підстави викладені вище.

Обвинувачений підтримав клопотання захисника.

Прокурор заперечував проти клопотання захисника, посилаючись на його необґрунтованість.

Обвинувачена ОСОБА_6 підтримала клопотання захисника.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши додані матеріали, суд приходить до наступного.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті (ч. 3ст. 183 КПК України).

Відповідно до ч. 1ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Виходячи зі змісту ст. 201 КПК України, підставою для зміни запобіжного заходу за клопотанням підозрюваного чи захисника є, в тому числі, наявність нових обставин, які не були предметом судового розгляду, або зміна обставин підозри, зменшення встановлених в провадженні ризиків зі спливом досудового розслідування.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри та існування в кримінальному провадженні передбачених ст. 177 КПК України ризиків були встановлені судом при продовжені застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою разом із застосуванням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, які наразі не зменшилися.

В ході розгляду зазначеного клопотання стороною захисту не спростовано висновки суду та не надано доказів, які б свідчили про відсутність чи зміну у цьому кримінальному провадженні передбачених ст. 177 КПК України ризиків.

Характеризуючи дані особи ОСОБА_4 , його матеріальний стан, стан здоров`я, ступінь тяжкості та характер вчиненого кримінального правопорушення враховувались судом при застосуванні до нього запобіжного заходу.

Посилання захисту на необхідність зміни запобіжного заходу у зв`язку з невідповідністю розміру застави матеріальному становищу обвинуваченого, суд вважає необґрунтованими з огляду на наступне.

За ч. 4ст. 182 ЦПК України передбачено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. При цьому, ч. 7 цієї ж статті передбачено, що у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання не містить та судом при його розгляді не встановлено нових обставин, які б свідчили про доцільність зменшення розміру застави.

Посилання захисника на те, що у разі зменшення розміру застави, грошові кошти будуть вноситься бабусею обвинуваченого, яка є пенсіонеромне не є підставою для зміни запобіжного заходу.

Частиною 2 ст.182КПК України передбачена можливість внесення застави не тільки підозрюваним або обвинуваченим, а й іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Згідно з ч. 7 ст.182КПК України підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Із змісту наведених статей вбачається, що внесення застави є правом заставодавця, а не обов`язком.

Тобто прийняття тією чи іншою особою (заставодавцем) такого рішення є добровільним. Приймаючи його ці особи самостійно обирають джерело грошових коштів, які мають бути внесені у якості застави та усвідомлюють, прийнамні мають усвідомлювати, що ці кошти вносяться на увесь строк дії запобіжного заходу. Саме припинення дії запобіжного заходу, відповідно до ч. 11 ст.182КПК України є підставою для повернення внесеної суми застави, у тому числі заставодавцю.

Враховуючи викладене, суддя не вбачає підстав для зміни застосованого до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу шляхом зменшення застави.

Під час розгляду даного клопотання не надано достатньо обґрунтованих доказів щодо зміни у даному кримінальному провадженні запобіжного заходу.

Тому суд приходить до висновку, що клопотання захисника обвинуваченого не підлягає задоволенню .

Керуючись ст..ст.9,177,182,194,201,314-316, 371, 372 КПК України, суд

постановив:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу шляхом зменшення розміру застави -відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченим в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали.

Повний текст ухвали виготовлено 03.07.2023 року.

Суддя ОСОБА_1