Справа № 630/437/23
Провадження № 1-кс/630/190/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 червня 2023 року м.Люботин

Слідчий суддя Люботинського міського суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Люботин Харківської області, клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000235 від 27.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 297 КК України, про арешт майна,

встановив:

Прокурор Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене в ході огляду, проведеного 07.06.2023 року за адресою: Харківська область, Харківський район, м. Люботин, поблизу вул. Вороніна, відкрита ділянка місцевості (НОМЕР_1), а саме: прапори України в кількості 10 штук, тримачі (дерев`яні палиці) з прикріпленим до них прапорами України у кількості 5 штук, тримачі (дерев`яні палиці) у кількості 14 штук, шляхом заборони його використання, володіння та розпорядження.

Місцем зберігання вилученого майна, визначити камеру схову речових доказів відділення поліції №2 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області, за адресою: Харківська область, м. Люботин, вул. Слобожанська, 34.

Прокурор вважає, що вказане майно має суттєве значення у кримінальному провадженні як речові докази та для запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження вказаного майна.

В обґрунтування клопотання прокурором зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що у період часу з 25.08.2022 по 26.04.2023, за адресою: Харківська область, Харківський район, м. Люботин, вул. Злагоди, 1 на території Люботинської міського кладовища №1 гр. ОСОБА_4 здійснив наругу над могилами, а саме - незаконно заволодів предметами, що знаходились на могилах загиблих військовослужбовців ЗСУ.

За вищевказаною подією слідчим відділення поліції №2 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області 27.04.2023 були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань № за №0000235 від 27.04.2023, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 3 ст.297 КК України.

07.06.2023 у період часу з 10 год. 54 хв. до 11 год. 28 хв. слідчим СВ Відділення поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області за участю підозрюваного ОСОБА_4 проведено огляд місця події за адресою: Харківська область, Харківський район, м. Люботин, поблизу вул. Вороніна, відкрита ділянка місцевості (НОМЕР_1), де було виявлено та тимчасово вилучено: прапори України в кількості 10 штук, тримачі (дерев`яні палиці) з прикріпленим до них прапорами України у кількості 5 штук, тримачі (дерев`яні палиці) у кількості 14 штук.

Прокурор подала до суду заяву, в якій підтримала клопотання та наполягала на його задоволенні, просила розглянути клопотання без її участі.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання та додані до нього докази, якими прокурор обґрунтовує свої доводи, приходить до висновку задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Стаття 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів і у такому випадку, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, де вказано, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 Кримінального процесуального кодексу України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Судом встановлено, що підставою внесення відомостей до ЄРДР було встановлення обставин, що в період часу з 25.08.2022 по 26.04.2023 за адресою: вул. Злагоди у м. Люботин Харківської області, на території Люботинського міського кладовища, ОСОБА_4 здійснив наругу над могилою, а саме незаконно заволодів предметами, що знаходились на могилі загиблих військовослужбовців ЗСУ.

Постановою слідчого відділення поліції №2 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області вилучене майно визнано речовим доказом.

Таким чином, майно, на яке прокурор просить накласти арешт відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, а також той факт, що майно на яке прокурор просить накласти арешт, визнано речовим доказом у справі, воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню, в зв`язку з чим належить накласти арешт на майно.

На підставі викладеного і керуючись ст. 131, 170-175, 369-372 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000235 від 27.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 297 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт шляхом встановлення заборони відчуження, розпорядження та користування на майно вилучене 07.06.2023, а саме на: прапори України в кількості 10 штук, тримачі (дерев`яні палиці) з прикріпленим до них прапорами України у кількості 5 штук, тримачі (дерев`яні палиці) у кількості 14 штук

Вилучене майно, зберігати в камері схову речових доказів відділення поліції №2 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області, за адресою: Харківська область, м. Люботин, вул. Слобожанська, 34.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити зацікавленим особам право на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, встановленому ст.174 КПК України.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити прокурору та особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час її проголошення - з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції..

Слідчий суддя ОСОБА_1