Справа №295/7111/23
УХВАЛА

Іменем України

07.06.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі представника володільця майна адвоката ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах володільця майна ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000074 від 08.12.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді із указаним клопотанням, в обґрунтування вимог за яким зазначає, що другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Житомирі) ТУ ДБР, розташованого у місті Хмельницькому, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №000074. Ухвалою слідчого судді Богунського районного суду від 30.12.2022 року задоволено клопотання прокурора Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна, вилученого під час проведення обшуку за місцем реєстрації КЕВ м. Житомир, а саме: м. Житомир, вул. Донцова, 20. Також ухвалою суду накладено арешт на грошові кошти в сумі 75 000 грн., які належать ОСОБА_5 . Підставою для накладення арешту на грошові кошти є збереження речових доказів. За словами адвоката, ухвалою накладено арешт на грошові кошти ОСОБА_5 , які не мають жодного відношення до обставин, що встановлюються у даному кримінальному провадженні. Ухвала про накладення арешту на грошові кошти позбавляє можливості ОСОБА_5 лікуватися. Подальше застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи ОСОБА_5 як арешт його грошових коштів, є порушенням вимог статей 13, 41 Конституції України, ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав та основоположних свобод і не відповідає принципу розумності та співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження. На даний час арешт фактично направлений на позбавлення ОСОБА_5 вільно розпоряджатися грошовими коштами. Адвокат звертав увагу у клопотанні, що у даному провадженні підозра ОСОБА_5 не оголошена, відповідно до фабули, внесеної до ЄРДР, досудове розслідування щодо ОСОБА_5 не проводиться. Крім цього, із моменту арешту грошових коштів пройшло більше шести місяців, проте слідчий не зібрав доказів того, що вони мають відношення до кримінального правопорушення.

З огляду на викладене, адвокат ОСОБА_3 просить скасувати арешт, накладений ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 30.12.2022 року на грошові кошти в розмірі 75 000 грн., що належать ОСОБА_5 .

Представник володільця майна адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити. Суду пояснив, що дані кошти належать ОСОБА_5 та останній на час воєнного стану зберігав їх на робочому місці. Про те, що кошти належать йому особисто, наголошував під час обшуку. За словами адвоката, його довіритель має онкозахворювання і кошти необхідні йому на лікування. Вважає, що кошти не можуть бути речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні, в якому ОСОБА_5 на даний час має статус свідка. На переконання представника володільця майна, у подальшому застосуванні даного заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба, так як з моменту вилучення грошей пройшло шість місяців і з даними коштами жодних слідчих дій не проводилося.

Прокурор в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання. В обґрунтування своїх заперечень зазначив, що в ухвалі про дозвіл на обшук було посилання на грошові кошти. В ході обшуку у службовому кабінеті ОСОБА_5 вилучені 23 тис. грн. в шухляді, які після пояснень останнього були повернуті. В сейфі було вилучено 388 тис. грн., проте і їх повернули. Натомість пояснити походження коштів в сумі 75 тис. грн. ОСОБА_5 під час обшуку не зміг. Кошти є речовим доказом у кримінальному провадженні, а тому підстав для скасування арешту немає.

Заслухавши пояснення представника володільця майна та прокурора, вивчивши й дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Вбачається, що в рамках кримінального провадження №0000074 від 08.12.2022 року слідчим суддею Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_6 30.12.2022 у справі №295/13863/22 постановлено ухвалу, якою накладено арешт на документи та майно, яке під час проведеного обшуку 28.12.2022 в приміщенні Квартирно-експлуатаційного відділу м. Житомир за адресою: м. Житомир, вул. Донцова, 20, було тимчасово вилучене, зокрема, грошові кошти в загальній сумі 75 000 грн. із прикріпленими до них клаптиками паперу з рукописними записами.

За змістом частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Підставою для накладення арешту на грошові кошти слідчим суддею у справі №295/13863/22 визначено те, що вказане вище майно є речовим доказом у кримінальному провадженні, а тому з метою збереження доказів виникла необхідність у застосуванні даного заходів забезпечення кримінального провадження.

У свою чергу за змістом ст. 98, ч. 3 ст. 170 КПК України арешт може бути накладено на майно будь-якої фізичної або юридичної особи лише за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, тобто належить до матеріальних об`єктів, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України власник або володілець майна, який не був присутній при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо він доведе, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Судова практика Європейського суду з прав людини орієнтує на те, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар «Спорронг та Льоннрот проти Швеції». Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами , які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом (ч. 1 ст. 16 КПК України).

На переконання слідчого судді, як в ході розгляду клопотання про арешт майна у справі №295/13863/22, так і під час розгляду клопотання про скасування арешту майна стороною обвинувачення було доведено можливість використання грошових коштів як доказу у кримінальному провадженні, так як з огляду на правову кваліфікацію кримінального правопорушення та встановлені в ході розгляду клопотання обставини, кошти можуть бути безпосереднім предметом кримінального правопорушення.

Оцінивши позицію учасників провадження, наявні у матеріалах клопотання документи, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для скасування арешту майна, оскільки слідство у кримінальному провадженні триває, беззаперечних доказів зникнення потреби у подальшому застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження або необґрунтованому накладенні арешту в ході розгляду клопотання встановлено не було, у зв`язку із чим слідчий суддя не вбачає підстав на даному етапі досудового розслідування скасовувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 30.12.2022 року.

З огляду на викладене, завдання кримінального провадження та мету арешту майна, керуючись ст.ст. 2, 16, 98, 170, 174 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя