КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Київського апеляційного суду в складі:

головуючого суддіОСОБА_1 ,
суддів при секретарі судового засіданняОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві 02 серпня 2023 року, апеляційну скаргу прокурора Дарницької окружної прокуратури ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 15 травня 2023 року, відносно

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, з базовою середньою освітою, на обліках у лікарів нарколога та психіатра не перебуваючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України,

за участі: прокурора захисника підозрюваного ОСОБА_5 ОСОБА_7 , ОСОБА_6

ВСТАНОВИЛА:

Вказаною ухвалою відмовлено у задоволенні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 , та застосовано до нього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці в межах строку досудового розслідування, тобто до 13 липня 2023 року.

Заборонено підозрюваному, цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , та покладено обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Не погоджуючись з таким рішення, прокурор подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу слідчого судді, постановити нову ухвалу, якою застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Прокурор зазначає, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, що підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами.

Прокурор вважає, що запобігти наявним ризикам, передбачених ст. 177 КПК України можливо лише за умови застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Зокрема, підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Зауважує, що ОСОБА_6 на систематичній основі здійснював збут наркотичного засобу.

Заслухавши доповідь судді, доводи прокурора, який підтримав апеляційну скаргу і просив її задовольнити, пояснення захисника та підозрюваного, які заперечили проти задоволення апеляційної скарги та просили залишити ухвалу слідчого судді без змін, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга до задоволення не підлягає з наступних підстав.

Як убачається з матеріалів судового провадження, СВ Дарницького УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадження, відомості про яке 12 травня 2023 року внесено до Єдиного реєстру досудового розслідування під № 0001731, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

12 травня 2023 року ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України та наступного дня його повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

13 травня 2023 року слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_8 , звернувся до Дарницького районного суду м. Києва із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 .

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 15 травня 2023 року відмовлено у задоволенні клопотання слідчого та застосовано до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці в межах строку досудового розслідування, тобто до 13 липня 2023 року. Заборонено підозрюваному, цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , та покладено обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Перевіряючи законність прийнятого рішення слідчим суддею, колегія суддів враховує практику Європейського суду з прав людини та дотримання ним вимог КПК України, які регулюють норми застосування запобіжного заходу.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Згідно зі ст. 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

З ухвали суду та журналу судового засідання вбачається, що наведені в клопотанні слідчого підстави для застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу перевірено при розгляді клопотання. При цьому, допитано підозрюваного ОСОБА_6 , заслухано думку прокурора та захисника, з`ясовано інші обставини, які мають значення при вирішенні питання застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя з`ясував питання про те, чи підтверджується наявність зазначених у клопотанні слідчого підстав застосування саме такого запобіжного заходу, передбаченого статтею 183 КПК України.

Разом з тим, як правильно зазначив в ухвалі слідчий суддя, з чим погоджується і колегія суддів, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту в повній мірі забезпечить запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України,враховуючи при цьому наявні докази про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому.

Згідно з ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Як вважає колегія суддів, слідчий суддя прийшов до обґрунтованого висновку про те, що застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту є достатнім для запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема прокурором доведено наявність обставин, які свідчать про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Зокрема, ОСОБА_6 може вчинити інше кримінальні правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.

Однак, як вірно зазначив слідчий суддя, тяжкість можливого покарання, яке загрожує ОСОБА_6 не може бути підставою для застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу.

У ході розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, прокурор та слідчий не довели, що виконання підозрюваним своїх обов`язків у повній мірі матиме місце виключно за умови тримання його під вартою. Таких даних не надано і під час апеляційного розгляду.

Слідчий суддя при розгляді клопотання дослідив всі обставини, з`ясування яких могло мати істотне значення для ухвалення законного обґрунтованого та вмотивованого рішення відповідно до вимог ст. 370 КПК України.

За таких обставин, колегія суддів уважає, що необхідності обмеження права особи на свободу, передбаченого кримінальним процесуальним законом України, ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини в контексті зазначеного кримінального провадження немає, а тому апеляційну скаргу прокурора слід залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді, якою застосовано до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту без змін. Колегія суддів вважає, що такий запобіжний захід в повній мірі забезпечить запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Окрім того, на час апеляційного розгляду строк дії запобіжного заходу закінчився і клопотання про його продовження прокурором не подавалося.

Порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, по справі не вбачається.

Керуючись ст. ст. 176 - 178, 183, 194, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів -

ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 15 травня 2023 року, відносно ОСОБА_6 , - залишити без змін, а апеляційну скаргу прокурора Дарницької окружної прокуратури ОСОБА_5 , - залишити без задоволення.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення є остаточною і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_9 ОСОБА_10 ОСОБА_11

Єдиний унікальний № 753/7820/23 Слідчий суддя в 1-ій інстанції: ОСОБА_12

Провадження № 11сс/824/3408/2023 Доповідач ОСОБА_13

Категорія ст.181 КПК України