УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Узбекистану, громадянина України, неодруженого, маючого на утриманні трьох неповнолітніх дітей, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України, у кримінальному провадженні №0001634 від 26.04.2023,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до слідчого судді із клопотання, погодженим прокурором про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, з визначенням відповідних обов`язків, відносно ОСОБА_4 ..

Клопотання обгрунтованості тим, що у провадженні СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0001634 від 26.04.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 122 КК України.

ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється в умисному середньої тяжкості тілесному ушкодженні, тобто умисне ушкодження, яке не є небезпечним для життя і не потягло за собою наслідків, передбачених у статті 121 Кримінального кодексу України, але таке, що спричинило тривалий розлад здоров`я, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

На даний час у органу досудового розслідування є обґрунтовані підстави вважати, що ОСОБА_4 може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на неповнолітнього потерпілого та свідків.

На даний час ризики передбачені ст. 177 КПК України існують, обґрунтовані підстави вважати, що до підозрюваного ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід виключно у вигляді домашнього арешту, оскільки застосування інших більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним вище ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Просить застосувати, щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , цілодобовий домашній арешт.

Здати на зберігання до СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в України.

Заборонити утримуватися від спілкування з потерпілим ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 та свідком ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 , спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом.

У судовому засіданні прокурор просив задовольнити клопотання.

Підозрюваний у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, та зазначив, що вину в інкримінованому йому кримінальному правопорушення не визнає, ризики зазначені прокурором відсутні.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення сторін провадження, дослідивши доводи клопотання та додані до нього матеріали, вважає, що вказане клопотання підлягає задоволенню частково, виходячи з такого.

Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як встановлено в судовому засіданні, у провадженні СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0001634 від 26.04.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 122 КК України.

30.05.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України.

Щодо обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває це поняття, враховуючи ст.ст.8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv.UnitedKingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Слідчий суддя вважає, що наведені у клопотанні обставини в сукупності з доданими матеріалами та факт вручення підозри ОСОБА_4 дають підстави визнати набуття ним статусу підозрюваного та вважати обґрунтованою його підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 122 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України, підтверджується також наявними в матеріалах доказами: протоколом допиту неповнолітнього потерпілого ОСОБА_7 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; висновок Експерта № 042/1-179-2023 від 17.05.2023; протокол огляду відеозапису, та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Разом із цим належить зазначити, що при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри з метою застосування запобіжного заходу, оцінка наданих доказів здійснюється не з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а лише для визначення певної вірогідності причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, а також того чи є підозра обґрунтованою настільки, щоби виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не вирішує питання, які повинен вирішувати вже суд під час розгляду кримінального провадження за сутністю.

Підставою застосування запобіжного заходу також є наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, які вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності вчинення підозрюваною певних дій.

Обговорюючи питання наявності зазначених ризиків щодо переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, та незаконного впливу на свідка та потерпілого, то існування таких ризиків є цілком ймовірними, однак ступінь їх ймовірності дозволяє слідчому судді застосувати більш м`який запобіжний захід.

Разом з тим, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя бере до уваги у сукупності обставини, передбачені ст. 178 КПК України, зокрема те, що підозрюваний раніше не судимий, має на утриманні дітей, не працевлаштований, підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі до трьох років, а тому, для запобігання ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає необхідним в даному конкретному випадку застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши залишати місце свого проживання у період часу з 22 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин наступного дня.

Застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, суд вважає за необхідне покласти на нього додаткові обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: здати на зберігання до СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в України.

Щодо покладення на підозрюваного обов`язку щодо заборонити підозрюваному утримуватися від спілкування з потерпілим ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 та свідком ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 , спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом, то слідчий суддя зазначає, що ст. 194 КПК України не передбачено покладення на підозрюваного обов`язку саме по забороні утримуватися від спілкування з особою, оскільки законом встановлено можливості покладення обов`язку по лише утриманню від спілкування.

Враховуючи наведене, керуючись ст. 131, 132, 176 - 179, 181, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання, - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 22 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин наступного дня.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- здати на зберігання до СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в України;

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_4 під домашнім арештом визначити в межах терміну досудового розслідування, тобто до 30.07.2023 року.

В іншій частині клопотання, - відмовити.

Контроль за виконанням ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту покласти на органи Національної поліції за місцем його проживання

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 15.06.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1