Номер провадження 1-кс/756/2098/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2023 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, українця за національністю, не одруженого, із загальною середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого вироком Оболонського районного суду м. Києва від 11 листопада 2022 року за ч. 1 ст. 309 КК України,

поданого в межах кримінального провадження № 0003148 від 07 вересня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

Слідчому судді 08 вересня 2023 року надійшло клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0003148 від 07 вересня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Прокурор у судовому засіданні підтримав подане клопотання з підстав та мотивів викладених у ньому, просив його задовольнити, враховуючи що кримінальне правопорушення, яке інкримінується підозрюваному належить до злочинів, пов`язаних з незаконним виробництвом, виготовленням, придбанням, зберіганням, перевезенням чи пересиланням наркотичних засобів, психотропних речовин або їх аналогів без мети збуту, за яке передбачене покарання до трьох років позбавлення волі. На думку сторони обвинувачення матеріали клопотання дають суду достатньо підстав для обрання щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки наявні підстави вважати, що саме цей запобіжний захід, передбачений ст. 176 КПК України, на даний час зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, що випливають із ст. 177 КПК України та його належну поведінку.

Захисник підозрюваного у судовому засіданні заперечував проти застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, просив засотувати альтернативний запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні визнав обсяг пред`явленої підозри, підтримав позицію свого захисника щодо домашнього арешту лише в нічний час доби. Повідомив, що лікування не проходив.

Виклад обставин та правова кваліфікація.

СВ Оболонського УП ГУ НП у місті Києві перебувають матеріали досудового розслідування за № 0003148 від 07 вересня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , будучи раніше судимим за ч. 1 ст. 309 КК України на шлях виправлення не став, діючи в порушення ст. 7 Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» від 15 лютого 1995, згідно якої обіг особливо небезпечної психотропної речовини PVP - заборонено, знаходився у невстановленому місці, де у нього виник злочинний умисел, спрямований на незаконне придбання, зберігання, психотропної речовини, обіг якої заборонено, без мети збуту, реалізуючи який ОСОБА_4 , у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці знайшов 15 (п`ятнадцять) зіп-пакетів, які були обмотані чорною ізоляційною лентою з вмістом психотропної речовини. Оскільки, ОСОБА_4 раніше вживав психотропні речовини, тому зрозумів, що вищевказана речовина є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено - PVP, у зв`язку з чим забрав з собою вищевказані зіп-пакети, тим самим незаконно придбав та почав зберігати особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP, для власного вживання без мети збуту.

В подальшому, 07 вересня 2023 року близько 10.00 год, перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Левка Лук`яненка, 2К, ОСОБА_4 був зупинений працівниками поліції. На запитання останніх щодо наявності у нього заборонених засобів чи речовин ОСОБА_4 повідомив, що зберігає 15 (п`ятнадцять) зіп-пакетів, з вмістом PVP, для власного вживання без мети збуту.

Як наслідок, цього ж дня, тобто 07 вересня 2023 року близько 10.06 год, за адресою: м. Київ, вул. Левка Лук`яненка, 2К, ОСОБА_4 було затримано у порядку ст. 208 КПК України та у присутності двох понятих виявлено та в подальшому вилучено 15 (п`ятнадцять) зіп-пакетів, які були обмотані чорною ізоляційною лентою, в яких знаходилась особливо небезпечна психотропна речовина, обіг якої заборонено - PVP, загальною масою в речовинах 1,260 г.

Обґрунтування клопотання.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, про що йому повідомлено підозру 08 вересня 2023 року на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні № 0003148.

Діяння, в якому підозрюється ОСОБА_4 , відповідно до ст. 12 КК України є нетяжким кримінальним правопорушенням, за яке передбачено законом покарання у вигляді позбавлення волі на строк до трьох років.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою тяжкого злочину, а також наявність встановлених ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України. Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Мотивація суду.

У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України. Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України одним із запобіжних заходів є домашній арешт.

У відповідності до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

З аналізу зазначених норм слідує, що запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного.

Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).

Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 вересня 2023 року, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003148 здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

08 вересня 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, що підтверджується письмовим повідомленням про підозру з відміткою підозрюваного про її отримання.

Отже, у відповідності до вимог статті 42 КПК України ОСОБА_4 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Санкція частини 2 статті 309 КК України передбачає покарання у вигляді штрафу від двох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк до трьох років.

Під час розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Київ, громадянин України, українець за національністю, не одружений, із загальною середньою освітою, офіційно не працевлаштований, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий вироком Оболонського районного суду м. Києва від 11 листопада 2022 року за ч. 1 ст. 309 КК України, призначено покарання у виді обмеження волі строком на 1 (один) рік, на підставі ст. 75 КК України звільнено від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строк тривалістю 1 (один) рік.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри.

Згідно з статтею 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv.UnitedKingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Додані до клопотання матеріали кримінального провадження, що були досліджені в судовому засіданні на думку слідчого судді, свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, яке з урахуванням положень статті 12 КК України відносяться до категорії не тяжких.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні визнав свою причетність до скоєного кримінального правопорушення.

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Щодо ризиків кримінального провадження.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, ризик скоїти новий злочин, можливий вплив свідків, заявлені ризики заслуговують на увагу, слідчий суддя вважає, що вони доведені в повному обсязі задля застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Обставини, які підтверджують ризик передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду на думку слідчого судді органом обвинувачення є доведеними.

Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, навчання, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності. В судовому засіданні встановлено, що підозрюваний постійно проживає та зареєстрований в квартирі АДРЕСА_1 , що свідчить про можливість засотування у даному випадку запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Суд в сукупності враховує, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні не тяжкого кримінального правопорушення. При цьому втеча підозрюваного зашкодить суспільному інтересу, що полягає у найскорішому розслідуванню всіх обставин кримінального провадження та подальшому його судовому розгляді згідно розумних строків КПК.

Обставинами, що підтверджують наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, є те, що ОСОБА_4 маючи можливість вільно залишати місце проживання, знаючи місце перебування свідків, може незаконно на них впливати, що буде перешкоджати досудовому розслідуванню.

Слідчий суддя переконаний, що даний ризик можливо невілювати шляхом встановлення обмеження та певних правил поведінки підозрюваному.

Щодо обґрунтованості ризику вчинення ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення, що підтверджуює ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає даний ризик значимим, з огляду на вчинення ОСОБА_4 злочину під час іспитового строку.

Слідчий суддя приходить до висновку, що з урахуванням особи підозрюваного, усунення ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а так само усунути ризик впливу на свідків, усунення ризику вчинення іншого правопорушення, приходжу до переконання про наявність ризиків, передбачені статтею 177 цього Кодексу, зокрема зазначені в пункті 1,3,5 статті 177 КПК, отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо індивідуальних обставин підозрюваного відповідно до ст. 178 КПК України.

Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі перелічені в статті обставини.

Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідча суддя під час обрання ОСОБА_7 запобіжного заходу враховує такі обставини: надані відомості свідчать про вагомість на даному етапі наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, за яким пред`явлено підозру; інкриміноване кримінальне правопорушення КК України відноситься до не тяжких і у разі визнання підозрюваного винуватим у вчиненні цього злочину, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років позбавлення волі; враховуючи також наявність зареєстрованого місця проживання та тривалий час проживає в Києві.

Щодо альтернативного запобіжного заходу.

На переконання слідчого судді підозрюваному не може бути обрано більш м`який запобіжний захід, як - то, домашній арешт лише в нічний час доби, про який клопотав захисник підозрюваного в судовому засіданні, тому що не нівелює спроби підозрюваного повторити спробу вчинення кримінального правопорушення.Докази працевлаштування стороною захисту не надані.

На переконання слідчого судді особиста порука не може бути застосована до підозрюваного, у зв`язку із відсутності письмових зобов`язань осіб, які заслуговують на довіру суду.

Особисте зобов`язання не може бути застосоване у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного на волі не сприятиме виконанню покладених на нього процесуальних обов`язків.

Враховуючи викладене, беручи до уваги тяжкість інкримінованого злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 , суворість можливого покарання, дані про особу останнього (наявність постійного зареєстрованого місця проживання), зважаючи на цілі та принципи кримінального провадження, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, з огляду на те, що за результатами судового розгляду стороною обвинувачення доведено наявність обґрунтованої підозри та доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зважаючи на позицію ЄСПЛ у справі «Манчіні проти Італії» від 02.08.2001, відповідно до якої за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюється до позбавлення волі для цілей ст. 5 § 1 (с) Конвенції, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обгрунтованих підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту у межах строку досудового розслідування кримінального провадження № 0003148, строком на два місяці до 08 листопада 2023 року включно, з покладенням на підозрюваного ОСОБА_4 процесуальних обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України, оскільки вважає, що встановлені в ході судового розгляду обставини у своїй сукупності свідчать про те, що такий вид запобіжного заходу буде достатнім для виконання завдань кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання слідчого СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , поданого в межах кримінального провадження № 0003148 від 07 вересня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , строком до двох місяців в межах строку досудового розслідування, а саме до 08 листопада 2023 року включно, за виключенням періоду часу прямування та перебування в укритті на період оголошення повітряної тривоги у місті Києві.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст.194 КПК України, а саме:

-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

-не відлучатись із місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-утримуватись від спілкування свідками та у даному кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідних органів паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання Оболонському УП ГУ НП у м. Києві - за місцем проживання підозрюваного.

Оболонському УП ГУ НП у м. Києві негайно поставити ОСОБА_4 на облік.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що в разі не виконання покладених обов`язків, до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київськогоа пеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст ухвали складено та проголошено 11 вересня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1