Справа №: 398/4460/22
провадження №: 1-кп/398/159/23
УХВАЛА

Іменем України

"10" серпня 2023 р. м. Олександрія

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 та його захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 та його захисника - адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_7 про зміну статусу ОСОБА_6 з обвинуваченого на свідка та скасування запобіжного заходу,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області перебуває кримінальне провадження, яке внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000916 від 09.07.2022 року, відносно ОСОБА_4 та ОСОБА_6 які обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

В судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_7 подав клопотання про зміну статусу ОСОБА_6 з обвинуваченого на свідка та скасування запобіжного заходу. Клопотання обґрунтовує тим, що досліджені на даний момент докази (слідчі експерименти, обшуки, огляд місця події тощо) дають підстави казати про непричетність ОСОБА_6 до зазначеного злочину. На останньому судовому засіданні ОСОБА_4 вказав на те, що оговорив ОСОБА_6 під час досудового розслідування та подав заяву про те, що ОСОБА_6 в цьому кримінальному провадженні повинен мати статус свідка, оскільки не причетний до вчинення злочину, а є лише очевидцем подій.

Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав клопотання свого захисника, просить його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечує, наголошує на тому, що статус обвинуваченого може змінитися лише за наслідком розгляду справи по суті прийнятим у справі рішенням суду. Також зазначив, що для скасування запобіжного заходу підстави відсутні, ухвалою Кропивницького апеляційного суду ухвала Олександрійського міськрайонного суду про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою залишена без змін.

Потерпілий ОСОБА_8 подав заяву про проведення судового розгляду справи у його відсутність.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 вважають клопотання таким, що підлягає задоволенню.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд приходить до наступних висновків.

Згідно ст.42 КПК України, обвинуваченим (підсудним) є особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст.291 цього Кодексу.

Обвинувальний акт у даному кримінальному провадженні було передано до суду 21.12.2022 року, наразі триває судовий розгляд справи.

Наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, суд встановлює на підставі фактичних даних, отриманих у передбаченому цим Кодексом порядку, які є доказами в кримінальному провадженні (ст.84 КПК України).

Згідно з п. 15 ч. 1 ст. 7 КПК України однією із засад кримінального провадження є змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У відповідності до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно ч. 2 ст. 91 КПК України, доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 23 КПК України суд досліджує докази безпосередньо.

У постанові Верховного Суду від 19.12.2018 (провадження № 51-4127 км18) колегія суддів констатувала, що безпосередність дослідження доказів означає звернену до суду вимогу закону про дослідження ним всіх зібраних у конкретному кримінальному провадженні доказів шляхом допиту обвинувачених, потерпілих, свідків, експерта, огляду речових доказів, оголошення документів, відтворення звукозапису і відеозапису тощо. Ця засада кримінального судочинства має значення для повного з`ясування обставин кримінального провадження та його об`єктивного вирішення. Безпосередність сприйняття доказів дає змогу суду належним чином дослідити і перевірити їх як кожний доказ окремо, так і у взаємозв`язку з іншими доказами, здійснити їх оцінку за критеріями, визначеними у ч. 1 ст. 94 КПК України.

З аналізу вищевикладених норм слідує, що дослідження доказів суд уповноважений здійснювати лише на стадії судового розгляду, а їх оцінку в нарадчій кімнаті за результатами судового розгляду кримінального провадження в цілому.

14.02.2023 року судом розпочато дослідження письмових доказів у даному кримінальному провадженні.

На підставі викладеного у задоволенні клопотання в частині зміни статусу ОСОБА_6 з обвинуваченого на свідка слід відмовити.

Щодо клопотання про скасування продовженого відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених главою 18 цього Кодексу.

Згідно з ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 13.07.2023 року обвинуваченим ОСОБА_4 та ОСОБА_9 продовжено застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 10.09.2023 року.

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 03.08.2023 року апеляційні скарги зокрема адвоката ОСОБА_7 та обвинуваченого ОСОБА_6 залишені без задоволення, а ухвала Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 13.07.2023 року залишена без змін.

Обставин, які б свідчили про те, що необхідність у раніше обраному обвинуваченому ОСОБА_9 запобіжному заході у вигляді тримання під вартою відпала, судом наразі не встановлено.

Ймовірність настання негативних наслідків, продовжує існувати, вони не зменшились та відсутність запобіжного заходу не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого. В судовому засіданні не здобуто відомостей, які б безумовно свідчили про неможливість тримання ОСОБА_6 під вартою, а також не отримано відомостей щодо інших обставин, які б переважили ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Беручи до уваги вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність підстави для скасування запобіжного заходу ОСОБА_6 .

Керуючись ст.ст.42, 177, 178, 183, 197, 331, 369-372 КПК України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 про зміну статусу ОСОБА_6 з обвинуваченого на свідка та скасування запобіжного заходу - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повне судове рішення буде складено та проголошено о 15-30 год. 11.08.2023 року.

Суддя: ОСОБА_10