У Х В А Л А

Іменем України

29 серпня 2023 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000892 від 25.08.2023, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України,

ВСТАНОВИВ :

28 серпня 2023 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна по матеріалах досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000892 від 25.08.2023, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України.

Згідно клопотання прокурора, 25 серпня 2023 року приблизно о 16 год. 27 хв. працівниками патрульної поліції м. Києва за адресою: м. Київ, пр. Романа Шухевича, Північний міст, був зупинений транспортний засіб марки «Opel Omega 2.0», державний номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час перевірки якого встановлено, що номер кузова транспортного засобу підроблений та не відповідає відповідним стандартам.

25 серпня 2023 року під час огляду місця події виявлено та вилучено:

- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «Opel Omega 2.0» серії/номер НОМЕР_2 , номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_3 , державний номерний знак НОМЕР_1 , чорного кольору, 1990 року випуску, зареєстроване 23.07.2014, власником якого є ОСОБА_5 ;

- транспортний засіб «Opel Omega 2.0», державний номерний знак НОМЕР_1 ;

- ключі від вказаного транспортного засобу.

Вилучене в ході огляду місця події майно 25 серпня 2023 року визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000892.

Прокурор клопоче про накладення арешту на вилучений транспортний засіб, ключ від нього та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, з метою збереження речових доказів.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, подав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність, клопотання підтримав, та просив його задовольнити за наведених в ньому підстав.

Власник майна на розгляд клопотання не з`явився.

Відповідно до ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Слідчий суддя дослідивши клопотання та додатки до нього, приходить до наступного висновку.

Як вбачається з клопотання та додатків до нього, ВД Деснянського УП ГУНП у м.Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000892 від 25.08.2023, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України.

Протоколом огляду від 25 серпня 2023 року дізнавачем ВД Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 виявлено та вилучено: свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «Opel Omega 2.0» серії/номер НОМЕР_2 , номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_3 , державний номерний знак НОМЕР_1 , чорного кольору, 1990 року випуску, зареєстроване 23.07.2014, власником якого є ОСОБА_5 ; транспортний засіб «Opel Omega 2.0» державний номерний знак НОМЕР_1 та ключі від вказаного транспортного засобу.

Вищевказане майно постановами дізнавача ВД Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 від 25 серпня 2023 року визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000892 від 25.08.2023, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен врахувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як вбачається з матеріалів клопотання, прокурор звертаючись до суду із клопотанням про арешт майна, зазначила, що метою накладення арешту на майно є забезпечення збереження речових доказів.

Клопотання прокурора відповідає вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України, подане ним в строк, передбачений ч. 5 ст. 171 КПК України.

Згідно положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на положення ч.ч.1, 3 ст.170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст.98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, і у кого і де воно знаходиться, незалежно від того, чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить об`єктивному встановленню обставин кримінального провадження.

Прокурор в клопотанні довів підстави вважати, що накладення арешту на вилучені в ході проведеного огляду транспортний засіб, ключі від нього та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу є необхідним заходом забезпечення кримінального провадження з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки вилучене майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, може бути використане як докази у кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене, вимоги, передбачені ч. 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, оскільки вказане в клопотанні майно відповідає критеріям передбаченим ст. 98 КПК України, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, може бути використане як докази у кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене, а також виправдані інтереси держави, пов`язані з порушенням загальносуспільних інтересів, з урахуванням принципу розумності та співрозмірності, слідчий суддя приходить до переконання, що незастосування даного заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до зникнення, втрати або пошкодження майна, що визнано речовим доказом, чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 369-372 КПК України,

УХВАЛИВ :

Клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000892 від 25.08.2023, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт з метою збереження речових доказів на вилучене під час огляду місця події 25 серпня 2023 року за адресою: місто Київ, пр.Романа Шухевича, Північний міст, майно, а саме:

-свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «Opel Omega 2.0» серії/номер НОМЕР_2 , номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_3 , державний номерний знак НОМЕР_1 , чорного кольору, 1990 року випуску, зареєстроване 23.07.2014, власником якого є ОСОБА_5 ;

-транспортний засіб «Opel Omega 2.0», державний номерний знак НОМЕР_1 ;

-ключі від транспортного засобу «Opel Omega 2.0», державний номерний знак НОМЕР_1 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно прокурором.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не викликалась в суд протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя -