Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 289/270/23
Провадження № 1-кп/935/151/23
У Х В А Л А

Іменем України

05 липня 2023 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретаря судових засідань ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Коростишеві обвинувальний акт № 0001147 від 15.09.2021 у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.3,5 ст.27, ч.3 ст.199, ч.2 ст.307 КК України

за участю сторін кримінального провадження прокурора ОСОБА_8 , обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , захисників ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

встановив:

У провадженні Коростишівського районного суду Житомирської області перебуває зазначене кримінальне провадження.

У судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в якому зазначив продовження існування ризиків ухилення обвинуваченого від суду, незаконного впливу на свідків, продовження вчинення кримінальних правопорушень, посилаючись на особу останнього. Зазначене клопотання долучено до матеріалів судового провадження, оголошено у судовому засіданні та вручено обвинуваченому завчасно.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник ОСОБА_10 фактично не заперечили проти продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, однак, просили зменшити розмір застави, обґрунтувавши це тим, що ОСОБА_6 має на утриманні двох неповнолітніх дітей.

Обвинувачені ОСОБА_7 та ОСОБА_5 заперечували проти клопотання прокурора, підтримали думку захисника ОСОБА_10 .

Захисник ОСОБА_9 заперечила проти клопотання прокурора, підтримала думку захисника ОСОБА_10 .

Заслухавши думку прокурора, учасників провадження, вивчивши матеріали клопотання про продовження строку тримання під вартою, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжних заходів є наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

За положеннями ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання таким спробам, як: переховування від органів досудового розслідування та суду; знищення, сховання або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити у сукупності усі обставини, згідно вимог ст.178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення або зменшення ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

При цьому судом враховується, що КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні надалі.

Судом належно оцінена суспільна небезпечність кримінальних правопорушень, що обґрунтовано інкримінуються обвинуваченому, з врахуванням чого суд дійшов висновку про існування певних ризиків, передбачених ст.177 КПК України, на які вказує прокурор.

Так, розглядаючи можливість застосування до обвинуваченого ОСОБА_6 альтернативних запобіжних заходів, судом враховується:

- особа обвинуваченого, який має постійне місце проживання, одружений, однак, неодноразово судимий, останній раз за вироком Приморського районного суду м.Одеса від 26.08.2021 за вчинення групою осіб тяжкого злочину проти власності (ч.2 ст.28, ч.2 ст.194 КК України);

-ступінь тяжкості кримінальних правопорушень, які інкримінуються обвинуваченому, що вчинені у сфері господарської діяльності та у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів, що відносяться до категорії особливо тяжкого та тяжкого злочинів, відповідно;

- суворість покарання за вчинені кримінальні правопорушення, що, у разі визнання його винуватим, становить від шести до десяти років позбавлення волі, та від восьми до дванадцяти років позбавлення волі з конфіскацією майна.

Суворість покарання за вчинене кримінальне правопорушення, а також особа обвинуваченого дають суду обґрунтовані підстави вважати наявність ризику переховування останнього від суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України), чи вчинення іншого кримінального правопорушення, враховуючи, що обвинувачений раніше неодноразово судимий (п.5 ч.1 ст.177 КПК України).

Також, судом враховується, що судовий розгляд продовжується, отже учасники судового провадження не допитані, а разом з тим, відповідно до вимог ч.4 ст.95 КПК України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу та не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, тому існує висока ймовірність незаконного впливу з боку обвинуваченого на свідків (п.3 ч.1 ст.177 КПК України).

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що ризики, передбачені ст.177 КПК України, на які вказує прокурор, на даний час продовжують існувати, а будь-які стримуючи фактори від порушень зобов`язань в разі застосування до обвинуваченого менш суворого запобіжного заходу, на переконання суду, відсутні.

Разом з тим, на виконання положень ч.3 ст.183 КПК України, суд визначає альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі, зазначеному у клопотанні прокурора.

Суд не убачає наразі підстав для зменшення розміру застави, про що просять обвинувачений ОСОБА_6 та захисник ОСОБА_10 , посилаючись на наявність на утриманні останнього неповнолітніх дітей, оскільки таке клопотання захисника не обґрунтовано належними доказами.

Інформацією щодо незадовільного стану здоров`я та обґрунтованої неможливості подальшого тримання обвинуваченого під вартою суд не володіє.

Отже, суд визнає обґрунтованими доводи прокурора щодо подальшого існування ризиків, які були підставою для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого. Наразі, судом не встановлено обставин, які б свідчили про можливість та доцільність змінити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на більш м`який, позаяк ризики, на які вказує прокурор, а саме : висока ймовірність переховування від суду, незаконний вплив на учасників кримінального провадження, вчинення інших кримінальних правопорушень не зменшились та продовжують існувати. Наявність будь-яких застережень, які б унеможливлювали перебування обвинуваченого під вартою, суду не надано та стороною захисту не доведено.

При цьому суд не робить передчасних висновків щодо вини обвинуваченого, однак, вважає, що пред`явлене останньому обвинувачення обґрунтовано зібраними доказами, які підлягатимуть оцінці під час судового розгляду. Питання встановлення поза розумним сумнівом винуватості або невинуватості обвинуваченого суд буде вирішувати у нарадчій кімнаті згідно вимог ст.368 КПК України.

Вимогами ст.197 КПК України передбачено, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про триманння під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 197 КПК України, суд -

постановив:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 40 днів, тобто до 13.08.2023 включно.

Одночасно визначити обвинуваченому ОСОБА_6 заставу у розмірі 184 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 494000 грн., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений у порядку, встановленому постановою КМУ.

3 моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 такі обов`язки:

-прибувати до суду за кожною вимогою;

-повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-не відлучатись за межі населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває;

-заборонити спілкуватися зі свідками, іншими особами у кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до слідчого свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом.

У разі внесення застави обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3