ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/1830/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" грудня 2022 р. м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2

за участю

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - ОСОБА_4

обвинуваченого - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Києві обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002284 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

18.11.2022 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0002284 від 02.08.2022 р. за звинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 307 КК України.

В судовому засіданні прокурор вважав за можливе призначити обвинувальний акт до судового розгляду, оскільки він складений відповідно до вимог ст. 291 КПК України, підсудний Дарницькому районному суду м. Києва та підстав для закриття чи зупинення провадження немає. Крім того, прокурором було заявлено клопотання про продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів. В обґрунтування клопотання прокурор посилалась на ст. 177 КПК України, якою встановлені ризики, що обвинувачений ОСОБА_5 , який обвинувачується у скоєнні тяжкого злочину, може переховуватись від суду, а також продовжити злочинну діяльність.

Захисник в судовому засіданні не заперечував проти призначення обвинувального акту до судового розгляду, проте заперечував проти продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просив змінити його на домашній арешт. В обгрунтування доцільності зміни запобіжного заходу захисник посилався на відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_5 раніше не судимий, одружений, та для надання можливості останньому реалізувати своє право на працю.Крім того захисник зазначив про відсутність підстав, які б свідчили про можливість обвинуваченого переховуватись від суду.

Обвинувачений в судовому засіданні підтримав свого захисника.

Заслухавши думки учасників судового провадження, суд приходить до наступних висновків.

Обвинувальний акт складений у відповідності з вимогами Кримінального процесуального кодексу України і поверненню прокурору не підлягає.

Кримінальне провадження за обвинувальним актом підсудне Дарницькому районному суду м. Києва.

Підстав для закриття провадження чи його направлення прокурору для проведення досудового провадження не має.

Порушення вимог КПК України, які б унеможливили призначення до судового розгляду, не встановлені, відтак суд приходить до висновку про можливість призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту.

Вирішуючи питання щодо доцільності продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 суд керується наступним.

Відповідно до ч.3 ст. 315 КПК України - під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Водночас, ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. П.1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до п. 79 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 р. продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Відповідно до положень ст. 183 ч.1 КПК України - запобіжний захід - "тримання під вартою" є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м 'яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього кодексу.

Вислухавши позиції учасників судового провадження, суд оцінив в сукупності всі обставини. Так, судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_5 раніше не судимий, одружений, має постійне місце проживання в м. Києві. Ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на які посилалась в судовому засіданні прокурор, в судовому засіданні не встановлено. Також враховуючи вищенаведені обставини суд вважає, що відсутній і ризик переховуватись від суду.

Аналіз наведених обставин та вимог закону з урахуванням практики Європейського суду з прав людини дозволяє суду зробити висновок про можливість зміни запобіжного заходу, обраного відносно обвинуваченого ОСОБА_5 у вигляді «тримання під вартою» шляхом обрання більш м`якого запобіжного заходу, а саме у вигляді домашнього арешту, що на думку суду буде достатнім й необхідним заходом забезпечення судового розгляду кримінального провадження для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, запобіганню певним ризикам. Таким чином, клопотання захисника про зміну запобіжного заходу, яке підтримав обвинувачений, підлягає задоволенню.

Відповідно до положень ст. 181 КПК України - домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Разом з тим обвинуваченому підлягають роз`ясненню його обов`язки не залишати житло у нічний час доби, а також прибувати до суду за першою вимогою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 177, 181, ч.3 ст. 315 КПК України, суд-

УХВАЛИВ:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002284 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 307 КК України.

Судовий розгляд проводити одноособово у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дарницького районного суду м. Києва: м. Київ, вул. Севастопольська, 7/13, яке призначити 12.12.2022 р. о 11-45 год.

Змінити обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід -"тримання під вартою" та обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , строком на два місяці, а саме до 09.02.2023 р. включно з покладанням на обвинуваченого ОСОБА_5 наступних обов`язків:

-заборонити ОСОБА_5 залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 з 22.00 год до 08.00 год.;

-покласти обов`язок на ОСОБА_5 прибувати до суду за першою вимогою;

Ознайомити та вручити обвинуваченому ОСОБА_5 під розпис копію ухвали про запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Контроль за виконанням запобiжного заходу у вигляді домашнього арешту обвинуваченим покласти на орган національної поліції за мiсцем його проживання.

Звільнити ОСОБА_5 негайно з-під варти в залі суду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1