Справа № 466/6559/23
Провадження № 1-кп/466/848/23
У Х В А Л А

24 серпня 2023 року м. Львів

Шевченківський районний суд м. Львова

в складі: головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

потерпілого ОСОБА_4

обвинуваченої ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Львові у кримінальному провадженні №0000795 від 22.07.2022 року про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

клопотання прокурора ОСОБА_3 про обрання обвинуваченій ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді домашнього арешту

в с т а н о в и в :

в провадженні Шевченківського районного суду м. Львова знаходиться кримінальне провадження №0000795 від 22.07.2022 року про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Львова від 22.06.2023 року ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді домашнього арешту строком на 2 місяці. Строк дії вказаної ухвали закінчився 22.08.2023 року.

24.08.2023 року прокурор ОСОБА_3 подав клопотання про застосування обвинуваченій ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, оскільки строк дії попередньої ухвали про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту закінчився та існує обґрунтована необхідність у застосуванні вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.

Беручи до уваги наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, що відповідно до ст.12 КК України є тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які дають підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватися від суду, а також може впливати на потерпілих, свідків з метою уникнення відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також з метою забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, просить клопотання задовольнити.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав доводи, наведені у письмовому клопотанні.

У судовому засіданні обвинувачена ОСОБА_5 не заперечила проти клопотання прокурора, однак просила обрати їй нічний домашній арешт.

Заслухавши клопотання прокурора про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді домашнього арешту, думку обвинуваченої, потерпілого, після всебічного, повного та об`єктивного дослідження доказів на які посилаються учасники кримінального провадження, як на докази та обгрунтування поданого до суду клопотання, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора є обгрунтованим, підтвердженим належними доказами та підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до ч.2 ст.314 КПК України підготовче судове засідання відбувається за участю прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду.

Частиною 3 статті 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд дотримується правил, передбачених розділом II цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.

Відповідно до ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. Незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу суд враховує вимоги п.п.3,4,5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно із якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Європейський суд з прав людини в рішенні по справі "Нечипорук і Йонкало проти України" в пункті 175 зазначив, що термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Суд не відхиляє доводів на користь обвинуваченого, але вважає, що у даному випадку ці доводи не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому розгляді кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпечення виконання обвинуваченим процесуальних рішень у справі та запобігання процесуальних ризиків.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу суд враховує вимоги п.п.3,4,5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно із якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Європейський суд з прав людини в рішенні по справі "Нечипорук і Йонкало проти України" в пункті 175 зазначив, що термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Суд не відхиляє доводів на користь обвинуваченого, але вважає, що у даному випадку ці доводи не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому розгляді кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпечення виконання обвинуваченим процесуальних рішень у справі та запобігання процесуальних ризиків.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Беручи до уваги наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні умисного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, що є тяжким злочином, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від 5 до 8 років, у зв`язку з наявністю ризиків, які дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 , з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене нею кримінальне правопорушення, може переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати даному кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інші кримінальні правопорушення, а також перешкоджати встановленню істини по справі, що свідчить про неможливість запобігання даним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Згідно ч.1 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі (ч.2 ст.181 КПК України).

З огляду на встановлені у судовому засіданні обставини та наведені норми Кримінального процесуального кодексу України, вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_5 , суд враховує: тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним у вчиненні умисного кримінального правопорушення, у якому він обвинувачується, що згідно із ст.12 КК України, є тяжким злочином, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, особу обвинуваченого, його соціальні зв`язки, майновий стан, те, що обвинувачений раніше не судимий. Отже суд приходить до висновку про те, що ОСОБА_5 може незаконно впливати на потерпілих, свідків, переховуватись від суду та вчинити інші кримінальні правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Враховуючи особу обвинуваченої ОСОБА_5 , документи, що її характеризують, відомості про його стан здоров`я, приймаючи до уваги що ризики, які стали підставою для обрання щодо обвинуваченої запобіжного заходу у виді домашнього арешту існують на даний час і не зменшилися, а також те, що остання обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачена кримінальна відповідальність у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, є підстави вважати, що обвинувачена може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків, які в даному провадженні не допитані, тому суд дійшов висновку, що їй слід обрати запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту. Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи.

З урахуванням викладеного та зважаючи на доведеність прокурором наявності всіх обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, вважаю, що клопотання є підставним та його слід задовольнити частково, застосувавши до обвинуваченої нічний домашній арешт.

Керуючись ст.ст.176-178,180,181,183,194,196,315,331 КПК України, суд

постановив :

клопотання прокурора ОСОБА_3 про обрання обвинуваченій ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді домашнього арешту - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту строком на два місяці.

Покласти на обвинувачену ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такі обов"язки:

- в період з 22.00 год. по 06.00 год. не залишати місця постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання, що обґрунтовується необхідністю виконання покладених на неї обов`язків та полегшення для ОНП можливості виклику обвинуваченої для участі у судовому розгляді;

- утримуватися від спілкування з свідками, потерпілими у даному кримінальному провадженні.

Копії ухвали вручити обвинуваченій, прокурору.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурора у даному кримінальному провадженні ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1