30.05.2023 Справа № 756/3980/23
Справа №756/3980/23
Провадження № 1-кс/756/815/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , перекладача ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_7 , розглянувши матеріали клопотання заступника начальника слідчого відділення ВП № 1 Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0005289 від 08.10.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Єреван, Республіки Вірменія, громадянина Республіки Вірменія, з середньою освітою, який офіційно не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ; проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

УСТАНОВИВ:

Слідчим відділом Оболонського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0005289 від 08.10.202, за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

28.03.2023 заступник начальника слідчого відділення ВП № 1 Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 , за погодженням із прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до Оболонського районного суду м. Києва із клопотанням про дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваного ОСОБА_7 для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Разом з вказаним клопотанням заступником начальника слідчого відділення ВП № 1 Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 , за погодженням із прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , подано клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ухвалою слідчого судді від 28.03.2023 надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_7 з метою його приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , слідчий зазначив, що 08.10.2020 приблизно об 11 год. 00 хв., ОСОБА_7 , знаходячись за адресою: м. Київ, вул. Петра Панча, 4, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання особливо небезпечної психотропної речовину, обіг якої заборонено - PVP (1- феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он), з метою збуту в особливо великих розмірах, незаконно придбав у невстановленої досудовим розслідуванням особи (матеріали відносно якої виділені в окреме провадження) та розпочав зберігати особливо небезпечну психотропну речовину обіг якої заборонено - PVP (1- феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он), з метою збуту, а саме: 25 ( двадцять п`ять) згортків липкої стрічки скоч зеленого кольору, в середині яких знаходяться поліетиленові прозорі пакети з вмістом кристалоподібної речовини блакитного кольору, 30 (тридцять) згортків липкої стрічки - скоч червоного кольору, в середині яких знаходяться поліетиленові прозорі пакети з вмістом кристалоподібної речовини блакитного кольору, 13 (тринадцять) згортків липкої стрічки - скоч жовтого кольору, в середині яких знаходяться поліетиленові прозорі пакети з вмістом кристалоподібної речовини блакитного кольору.

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання особливо небезпечної психотропної речовину, обіг якої заборонено - PVP (1- феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он), з метою збуту в особливо великих розмірах, ОСОБА_7 , 08.10.2020 року приблизно об 11 год. 30 хв., знаходячись поряд із житловим будинком № 4, що по вул. Петра Панча у м. Києві та зберігаючи при собі 25 ( двадцять п`ять) згортків липкої стрічки скоч зеленого кольору, в середині яких знаходяться поліетиленові прозорі пакети з вмістом кристалоподібної речовини блакитного кольору, 30 (тридцять) згортків липкої стрічки - скоч червоного кольору, в середині яких знаходяться поліетиленові прозорі пакети з вмістом кристалоподібної речовини блакитного кольору, 13 (тринадцять) згортків липкої стрічки - скоч жовтого кольору», всередині яких знаходяться поліетиленові прозорі пакети з вмістом кристалоподібної речовини блакитного кольору, був зупинений працівниками поліції. Та під час спілкування з поліцейськими ОСОБА_7 вказав, що має при собі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP (1- феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он).

Після чого останній був затриманий в порядку ст. 208 КПК України та у нього було виявлено та вилучено вищезазначену речовину, яка є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонений - PVP (1- феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он), загальна маса PVP в якій складає 24,583 г.

Таким чином, ОСОБА_7 підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні психотропної речовини з метою збуту в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Слідчим зазначено, що застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обумовлюється відповідними ризиками, передбаченими ст.177 КПК України, а саме тим, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, у зв`язку з чим останній, усвідомлюючи тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності; підозрюваний шляхом погроз, підкупу може незаконно впливати на свідків, у зв`язку з тим, що йому відомі адреси їх проживання та місце роботи, крім того підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки не має постійних джерел доходу та міцних соціальних зв`язків.

У зв`язку з наведеним, незастосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою унеможливить запобігання вказаним ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому існує необхідність у застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання з викладених у ньому підстав. Зазначив, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України. Вказав про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України. Так, оскільки ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, останній, усвідомлюючи тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, при цьому останній є громадянином іншої держави. Підозрюваний може незаконно впливати на свідків, крім того, ОСОБА_7 може вчинити інший злочин, оскільки не працює, не має постійних джерел доходу, у зв`язку з чим більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаним ризикам.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вказавши, що слідчі (розшукові) та процесуальні дії у вказаному кримінальному провадженні проводились із порушеннями норм кримінального процесуального законодавства. Так, особистий обшук ОСОБА_7 було проведено до внесення відомостей до ЄРДР, що є порушенням приписів ч. 3 ст. 214 КПК України, відповідно до якої здійснення досудового розслідування до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається; повідомлення про підозру від 17.11.2020 не вручено захиснику, незважаючи на те, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється його підзахисний, є особливо тяжким, що передбачає обов`язкову участь захинсика. Зазначив, що процесуальні документи, зокрема: постанови про призначення групи слідчих, усупереч вимог КПК України, виносились під час зупинення досудового слідства, а тому заступник начальника слідчого відділення ВП № 1 Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 не може вважатись неналежним суб`єктом звернення до суду з вказаним клопотанням. Також вказав про недоведеність прокурором ризиків, зазначених у клопотанні слідчого, оскільки його підзахисний не має наміру переховуватися від слідства та суду, має міцні соціальні зв`язки, дружину та двох неповнолітніх дітей, постійне місце проживання в м. Києві, раніше не судимий. Свідки сторони обвинувачення - це поняті та оперативні працівники, а тому не зрозуміло, яким саме чином підозрюваний зможе на них вплинути. Вказав, що стороною обвинувачення допущено порушення принципу презумпції невинуватості, що призводить до недопустимості зібраних доказів, та на теперішній час закінчився строк досудового розслідування, який треба відраховувати з дати затримання ОСОБА_7 , тобто з 08.10.2020.

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, зазначив про необґрунтованість пред`явленої його підзахисному підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, оскільки стороною обвинувачення не доведений факт незаконного збуту. Вважає, що сторона обвинувачення формально підійшла до складання вказаного клопотання, належним чином не обґрунтувавши наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та не довівши, що інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти їм. Зазначив, що його підзахисний має стійкі соціальні зв`язки, одружений, має на утриманні двох неповнолітніх дітей у зв`язку з чим просив застосувати до нього запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Підозрюваний у судовому засіданні погодився з думкою захисників. Вказав, що наміру переховуватися від слідства чи суду не має, постійно проживає на території України, у квартирі, яка належить батькам його дружини, має зареєстроване місце проживання. Просив обрати відносно нього запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, для можливості працювати та утримувати родину.

Вислухавши учасників процесу, дослідивши письмові матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

У провадженні СВ Оболонського УП ГУНП у місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0005289 від 08.10.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

08.10.2020 ОСОБА_7 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

Постановою старшого слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_9 від 09.10.2020 ОСОБА_7 звільнено з-під варти, у зв`язку з закінченням строку затримання останнього до повідомлення особі про підозру.

17.11.2020 ОСОБА_7 відповідно до ч. 2 ст. 135, ч. 1 ст. 278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Постановою слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_10 від 19.11.2020 ОСОБА_7 оголошено у розшук, а досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0005289 від 08.10.2020 зупинено на підставі п. 2 ч.1 ст. 280 КПК України, у зв`язку з тим, що останній переховується від органів слідства та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності та правоохоронним органам місцезнаходження підозрюваного невідомо.

02.06.2021 постановою слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_10 відновлено досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0005289 від 08.10.2020.

02.06.2021 ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_7 з метою його приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

02.06.2021 постановою слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_10 ОСОБА_7 оголошено у розшук, а досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0005289 від 08.10.2020 зупинено.

26.10.2021 постановою слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_10 відновлено досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0005289 від 08.10.2020.

28.10.2021 постановою слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_10 досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0005289 від 08.10.2020 зупинено.

02.02.2022 постановою слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_10 відновлено досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0005289 від 08.10.2020.

Ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 04.02.2022 надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_7 з метою його приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

09.02.2022 постановою слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_10 досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0005289 від 08.10.2020 зупинено.

29.08.2022 постановою слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_10 відновлено досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0005289 від 08.10.2020.

01.09.2022 постановою слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_10 досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0005289 від 08.10.2020 зупинено.

21.09.2022 постановою слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_10 відновлено досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0005289 від 08.10.2020.

21.09.2021 ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_7 з метою його приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

21.09.2022 постановою слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_10 досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0005289 від 08.10.2020 зупинено.

Постановою заступника начальника слідчого відділення ВП № 1 Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 від 28.03.2023 досудове розслідування відновлено, у зв`язку з необхідністю проведення процесуальних дій.

Ухвалою слідчого судді від 28.03.2023 надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_7 з метою його приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

28.03.2023 постановою заступника начальника слідчого відділення ВП № 1 Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0005289 від 08.10.2020 зупинено.

24.05.2023 ОСОБА_7 було затримано на підставі ухвали слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 28.03.2023.

Постановою заступника начальника слідчого відділення ВП № 1 Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 від 24.05.2023 досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0005289 відновлено.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Статтею 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

З цього приводу, Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у своїх рішеннях «Нечипорук і Йонкало проти України», «Малик проти України» зазначив, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Однак, вимога, що підозра має ґрунтуватись на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується наступними матеріалами, а саме: протоколом затримання ОСОБА_7 від 08.10.2020; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_7 від 08.10.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 21.10.2020; протоколом пред`явлення особи для в впізнання по фотознімках за участю свідка ОСОБА_11 від 21.10.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 21.10.2020; протоколом пред`явлення особи для в впізнання по фотознімках за участю свідка ОСОБА_12 від 21.10.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 21.10.2020; протоколом пред`явлення особи для впізнання по фотознімках за участю свідка ОСОБА_13 від 21.10.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 21.10.2020; протоколом пред`явлення особи для в впізнання по фотознімках за участю свідка ОСОБА_14 від 21.10.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 21.10.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 30.10.2020; висновком експерта від 22.10.2020 за результатами проведення судової експертизи матеріалів, речови та виробів.

Наведені обставини та досліджені у судовому засіданні матеріали клопотання у своїй сукупності у достатній мірі переконують слідчого суддю про наявність обґрунтованого припущення про можливе вчинення ОСОБА_7 інкримінованого йому кримінального правопорушення.

У той же час наявність або ж відсутність протиправних дій ОСОБА_7 підлягає встановленню лише під час судового розгляду обвинувального акта, а на стадії досудового розслідування слідчий суддя наділений лише повноваженнями на перевірку обґрунтованості такої підозри, яка за своїм змістом до процедури висунення обвинувачення в порядку, передбаченому КПК, є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення, повідомлення про яке складається на певному етапі досудового розслідування, коли є підстави для формулювання підозри (частина перша статті 276 КПК). Повідомлення про підозру персоніфікує кримінальне провадження, є юридичним фактом, що породжує виникнення кримінальних процесуальних правовідносин, та етапом, з якого починає реалізовуватися кримінальна відповідальність.

З огляду на викладене, допущення слідчим у клопотанні про застосування запобіжного заходу передчасних висловлювань щодо вини ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, що йому інкримінується, що, як зазначено у судовому засіданні захисниками, є порушенням принципу презумпції невинуватості, жодним чином не впливає на висновки слідчого судді під час вирішення питання про наявність обгрунтованої підозри, тобто обґрунтованого припущення про можливе вчинення ОСОБА_7 інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_7 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри.

Твердження захисника ОСОБА_17 про те, що при здійсненні повідомлення ОСОБА_18 про підозру було порушено його право на захист через невручення такого повідомлення захиснику, участь якого є обов`язковою у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає необгрунтованими, оскільки Глава 22 КПК України не містить будь-яких застережень про необхідність залучення захисника при здійсненні повідомлення особі про підозру. Натомість, згідно з приписами ст. 52 КПК України участь захисника у кримінальному провадженні щодо особливо тяжких злочинів забезпечується з моменту набуття особою статусу підозрюваного.

При цьому слідчим суддею враховано правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 01.08.2022 у справі № 161/7088/20.

З приводу неналежності доказів, отриманих під час особистого обшуку підозрюваного, на які посилався захисник ОСОБА_5 , слідчий суддя зазначає, що на даному етапі кримінального провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх належності і допустимості, достатності та взаємозв`язку.

Разом з тим, слідчий суддя зазначає, що особистий обшук є складовою процесу затримання, при цьому, особистий обшук затриманої особи є необхідним, крім фіксації доказів правопорушення, також для забезпечення безпеки як осіб, що затримують, так і інших осіб, включаючи саму затриману особу. Тому особистий обшук, як правило, проводиться невідкладно після затримання. Таким чином, наявність чи відсутність у ЄРДР на час затримання та особистого обшуку особи відомостей про правопорушення, у зв`язку з яким відбулося затримання, не може вважатися умовою його законності. Отже, здійснення затримання і особистого обшуку особи до внесення в ЄРДР відомостей про правопорушення, про яке стало відомо в результаті його затримання і обшуку, не суперечить вимогам кримінального процесуального закону.

Вказаний висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 15.06.2021 по справі № 204/6541/16-к.

Допит ОСОБА_18 у якості підозрюваного 08.10.2020 здійснювався в рамках кримінального провадження № 0005289, відомості про яке, на час вчинення даної слідчої дії, було внесено до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, яке не є особливо тяжким, а отже на той час не передбачало обов`язкової участі захисника. Крім того, як убачається з протоколу допиту, ОСОБА_7 не виявив бажання на участь захисника.

Щодо доводів захисника ОСОБА_5 про те, що заступник начальника слідчого відділення ВП № 1 Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 не може вважатись належним суб`єктом звернення до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 в рамках кримінального провадження № 0005289, слідчий суддя зазначає наступне.

Частиною 4 статті 176 КПК України передбачено, що запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до п. 5 ч.2 ст. 40 КПК України слідчий уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій.

Водночас, відповідно до позиції Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду (постанова від 04.10. 2021 року по справі № 724/86/20), процесуальне рішення про визначення групи слідчих, які здійснюватимуть досудове розслідування, визначення старшого слідчої групи, який керуватиме діями інших слідчих, має прийматися у формі, яка повинна відповідати визначеним кримінальним процесуальним законом вимогам до процесуального рішення у формі постанови.

У матеріалах, доданих до клопотання мається постанова заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділення ВП №1 Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_19 про зміну групи слідчих та визначення старшого групи від 27.03.2023, відповідно до якої заступника начальника слідчого відділення ВП № 1 Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 включено у групу слідчих у кримінальному провадженні № 0005289 та визначено старшим групи слідчих. При цьому, слідчий суддя не погоджується з твердженнями сторони захисту, що вказана постанова була винесена з порушенням норм кримінального процесуального законодавства, оскільки на момент її постановлення досудове розслідування у кримінальному провадженні було зупинено, у зв`язку з тим, що ч. 5 ст. 280 КПК України передбачена заборона на проведення саме слідчих (розшукових) дій після зупинення досудового розслідування, при цьому вичерпний перелік таких дій передбачений Главою 20 КПК України, у той час, як винесення постанови є процесуальною дією, яка не відноситься до зазначеного переліку.

Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію, майновий стан та наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.

Вирішуючи питання доцільності застосування щодо підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу та визначаючи вид запобіжного заходу, слідчий суддя враховує особу, вік та стан здоров`я підозрюваного, його соціальні зв`язки, наявність постійного місця проживання у м. Києві.

У зв`язку з наведеним, слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено існування ризику того, що підозрюваний, усвідомлюючи тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим, може переховуватися від органів досудового слідства та суду.

Разом з тим, слідчий суддя вважає недоведеним у судовому засіданні ризик незаконного впливу з боку підозрюваного на свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки свідки є понятими та працівниками поліції, а сама лише обізнаність підозрюваного про місце проживання вказаних осіб не доводить існування такого ризику. Крім того, приписами п. 4 ч. 5 ст. 194 КПК України передбачена можливість встановлення щодо підозрюваного обов`язку утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, що при застосуванні до ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, унеможливить вчинення таких дій, а у разі їх вчинення може слугувати підставою для зміни запобіжного заходу на більш жорсткий запобіжний захід за клопотанням органу досудового розслідування.

Крім того, слідчий суддя вважає необґ рунтованим стороною обвинувачення ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_7 раніше не судимий, підозра у вчиненні іншого кримінального правопорушення останньому не повідомлялась, відомості щодо його причетності до вчинення іншого злочину в органу досудового розслідування відсутні.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Вирішуючи питання про обрання виду запобіжного заходу, суд враховує вимоги ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, зокрема справи «Харченко проти України», «Комарова проти України», «Калашніков проти Росії», в яких Європейським судом з прав людини викладено принципи, що їх дотримується Суд у вирішенні питань щодо застосування тримання осіб під вартою, а саме: тримання під вартою до вирішення питання про винність особи не має бути «загальним правилом», і слід виходити з презумпції залишення обвинуваченого на свободі; у кожному випадку, коли вирішується питання щодо тримання під вартою або звільнення, діє презумпція на користь звільнення.

Положеннями статей 21, 24, 43 Конституції України передбачено, що усі люди є вільні і рівні у своїй гідності та правах. Права і свободи людини є невідчужуваними та непорушними. Громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.

З огляду на імперативні норми Конституції України, висновки Європейського суду з прав людини, викладені у різних рішеннях, враховуючи обставини відсутності реальних ризиків, передбачених п.п. 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про те, що органом досудового розслідування не доведено, що більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, буде недостатнім для запобігання ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 К ПК України.

Під час розгляду вказаного клопотання, слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_7 має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

У відповідності до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Зважаючи на викладене, враховуючи кожну обставину окремо та в сукупності, проводячи оцінку поданих доказів, беручи до уваги мету і підстави застосування запобіжних заходів, що передбачені ст. 177 КПК України, враховуючи той факт, що підозра у вчиненні особливо тяжкого злочину сама по собі не є достатньою підставою для обрання запобіжного заходу, слід дійти висновку про відмову у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 та наявність підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу менш суворого, ніж тримання під вартою, як просила сторона обвинувачення, у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 01.07.2023, у межах строку досудового розслідування, заборонивши ОСОБА_7 залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без поважних причин, без дозволу слідчого, прокурора або суду за виключенням необхідності отримання екстреної медичної допомоги, а також за виключенням часу прямування та перебування в укритті на період оголошення повітряної тривоги, поклавши на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, що у достатній мірі забезпечить правомірну процесуальну поведінку підозрюваного.

Керуючись ст.ст.176-179, 183, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання заступника начальника слідчого відділення ВП № 1 Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0005289 від 08.10.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 01.07.2023, у межах строку досудового розслідування, заборонивши ОСОБА_7 залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без поважних причин, без дозволу слідчого, прокурора або суду за виключенням необхідності отримання екстреної медичної допомоги, а також за виключенням часу прямування та перебування в укритті на період оголошення повітряної тривоги.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_7 такі обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчих СВ Оболонського УП ГУ НП у м. Києві, у провадженні яких перебуває дане кримінальне провадження, та до процесуального керівника, який здійснює процесуальне керівництво, а також до слідчого судді, суду (залежно від стадії кримінального провадження);

2) не відлучатись з міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження);

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця реєстрації та/або фактичного проживання, а також місця роботи;

4) здати на зберігання до органу досудового розслідування паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;

5) утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні в усіх випадках, крім спільної участі у слідчих та процесуальних діях.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 30.05.2023 о 17 год. 30 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1