Справа № 754/7034/23
У Х В А Л А

Іменем України

26 травня 2023 року м.Київ

слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про обрання підозрюваному:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м.Носівка Чернігівської області, громадянину України, із середньою освітою, неодруженому, офіційно непрацюючому, який зареєстрований у АДРЕСА_1 фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніш судимого вироком Дніпровського районного суду м. Києва за ч.3 ст.185, ч.2 ст.289 КК України до 5 років позбавлення волі,

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0001655 від 24.05.2023, за ознаками ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого відділу Деснянського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , 26.05.2023 подав до суду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0001655 від 24.05.2023, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Відповідно до обґрунтувань, викладених у клопотанні слідчого, досудовим розслідування встановлено, що 24.05.2023 приблизно о 18:40год, ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, останній маючи спеціальний універсальний пристрій для відкриття автомобілів, підійшов до автомобілю ВАЗ 21124 дн НОМЕР_1 , який був припаркований по вул.Біломорській,1 у м. Києві та за допомогою вищезазначеного пристрою відчинив його. ОСОБА_7 реалізуючи спільний умисел на викрадення чужого майна, відкривши задні ліві дверцята автомобіля, проник до салону, де на задньому сидінні взяв пакет в якому знаходились: гумові капці в упаковці вартістю 340 грн та шорти чорного кольору марки «On Brand Shon», вартістю 399 грн. Після чого, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 зникли з місця вчинення злочину з викраденим майном, завдавши потерпілому ОСОБА_8 майнової шкоди на загальну суму 739 грн.

25.05.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Враховуючи кваліфікацію дій ОСОБА_4 , наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: ризик вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень; незаконного впливу на свідків та переховування від органів досудового розслідування та/або суду; на думку слідчого обумовлюють необхідність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком в межах строку досудового слідства.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого, наполягав на його задоволенні та обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 22.07.2023, з визначенням застави у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Підозрюваний в судовому засіданні заперечував обґрунтованість підозри, вказую про свою непричетність до незаконного проникнення до автомобіля потерпілого. Просив призначити йому запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.

Захисник в судовому засіданні підтримав позицію підозрюваного. Зазначив, що у даному випадку немає підстав для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, через недоведеність ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Одночасно, подав скаргу, в порядку ст. 206 КПК України, щодо необхідності перевірки правомірності застосування спеціальних засобів та фізичного впливу з боку працівників поліції при затриманні підозрюваного.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого кримінального правопорушення, підтверджується: протоколом огляду місця події від 24.05.2023; протоколами допитів свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , які будучи працівниками поліції безпосередньо затримали ОСОБА_7 та ОСОБА_4 на місці вчинення правопорушення; протоколом затримання ОСОБА_4 , в порядку ст. 208 КПК України, під час якого у останнього було вилучено пристрій для відкриття автомобілів.

Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, суспільно-небезпечний характер кримінального правопорушення, а також характеризуючи дані підозрюваного, відповідно до яких останній не працевлаштований, неодружений, не має міцних соціальних зв`язків, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду. Доведеність вказаного ризику об`єктивно простежується з відсутності постійного місця мешкання на території м. Києва, оскільки за показами підозрюваного ОСОБА_4 наданих слідчому суддів, постійно мешкав у хостелах, що вказує на безперешкодне зміну місця мешкання останнім.

Враховуючи характер кримінального правопорушення, суспільно-небезпечні наслідки такого кримінального правопорушення, а також те, що підозрюваний не працевлаштований, постійного офіційного доходу не має, актуальна необхідність у грошових коштах, з огляду на що слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.

Ризик впливу на свідків у даному кримінальному провадженні, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає недоведеним, оскільки свідки покази яких можуть мати вплив на доведеність провини підозрюваного, є діючими працівниками поліції, які приймали участь у викритті злочинної діяльності підозрюваних, тому здійснення впливу на них є маловірогідним. Інші свідки, наведені за клопотанням, є оточенням потерпілого та учасники слідчих дій, вплив на яких не може позначитись на доведеності провини підозрюваного.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_4 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного можливо шляхом застосування відносно ОСОБА_4 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваного у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, обставини інкримінованого кримінального правопорушення, з огляду на те, що кримінальне правопорушення стосується охоронюваного законом права власності та вчинено з корисливих мотивів, встановлені в ході розгляду даного клопотання ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному ОСОБА_4 як альтернативного триманню під вартою запобіжного заходу у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 107 360 гривень, що на думку слідчого судді, буде в повній мірі гарантувати належну процесуальну поведінку підозрюваного, у випадку її внесення, під загрозою звернення вказаного розміру застави в дохід держави за наявності відповідних для цього підстав (ч. 8 ст. 182 КПК України).

Частина 6 ст. 206 КПК України визначає, що якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та: 1) забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи; 2) доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи; 3) вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки особи згідно із законодавством.

Тобто, для застосування даної правової норми та постановлення судом відповідної ухвали, заява має стосуватись таких фактів, як застосування до особи насильства під час затримання, застосування до особи насильства під час тримання особи в уповноваженому органі державної влади, державній установі, яким за законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб.

Виходячи із положень статті 3 Конвенції, за обставин, коли особа висуває небезпідставну скаргу на жорстоке поводження з нею, а саме застосування недозволених методів під час проведення слідства та дізнання, у поєднанні із загальним обов`язком держави за статтею 1 Конвенції, слід провести ефективне офіційне розслідування.

Оскільки заява захисника підозрюваного містить твердження про застосування до останнього недозволених методів під час проведення слідства, слідчий суддя повинен забезпечити проведення відповідної перевірки заяви особи, яка притягується до кримінальної відповідальності, в установлений законом спосіб.

На цей час в Україні діє Державне бюро розслідувань правоохоронний орган, який виконує функції досудового розслідування злочинів вчинених, зокрема, працівниками правоохоронних органів.

Оскільки згідно з вимогами ч.4 ст.216 КПК України досудове розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів, здійснюється слідчими органів Державного Бюро розслідувань під юрисдикцією яких знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення, то суд вважає необхідним доручити територіальному управлінню Державного Бюро розслідувань, розташованому у місті Києві, що поширює свою діяльність на місто Київ, Київську, Черкаську та Чернігівську області, організувати шляхом розслідування перевірку заяви захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про застосування з боку співробітників УКР ГУНП у м. Києві незаконних методів досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001655 від 24.05.2023, та про результати такої перевірки повідомити слідчий суддя та заявника.

Керуючись ст.ст.206, 176-178, 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчої СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження №0001655 від 24.05.2023, за ознаками ч. 4 ст. 185 КК України, задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м.Носівка Чернігівської області, громадянину України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор», строком на 60 ( шістдесят) днів, до 22.07.2023.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі сорока прожиткових мінімуму для працездатних осіб, що складає 107 360 (сто сім тисяч триста шістдесят) гривень.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA1012089, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26268059, банк отримувача - ДКСУ м. Київ, МФО - 820172.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 строком до 22.07.2023 , в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1. Прибувати до органу досудового розслідування та/або суду за першою вимогою;

2. Не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;

3. Повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Доручити Територіальному управлінню Державного бюро розслідувань, розташованому у місті Києві, як органу досудового розслідування, здійснити перевірку фактів, викладених у скарзі захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 , про застосування незаконних методів досудового розслідування працівниками УКР ГУНП у м. Києві під час досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001655 від 24.05.2023.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, а подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1