Провадження №1-кс/522/3347/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2023 року місто Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу Одеської областної прокуратури ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу та звернення застави в дохід держави у кримінальному провадженні №0001025 від 30.02.2020 року, стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеса, громадянина України, неодруженого, працюючого на посаді інструктора відділення рекрутингу та комплектування ІНФОРМАЦІЯ_2 , відомостей щодо місцепроживання не надано, раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчим відділенням відділу поліції № 5 Одеського районного управління поліції № 1 ГУ НП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001025 від 30.02.2020 року, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України та за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 3, 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України. Нагляд за додержанням законів під час здійснення досудового розслідування у формі процесуального керівництва здійснюється Одеською обласною прокуратурою.

29.03.2023 о 12 год. 02 хв. повідомлено про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України, за кваліфікуючими ознаками: несанкціонована зміна інформації, яка оброблюється в автоматизованих системах, зберігається на носіях такої інформації, особою, яка має право доступу до неї, що заподіяло значну шкоду. Цього ж дня, ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 615 КПК України та поміщено до ІТТ м. Одеси.

30.03.2023, ухвалою слідчого судді Приморського районного суду міста Одеси до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з моменту затримання, із визначенням розміру застави у розмірі 6 359 (шість тисяч триста п`ятдесят дев`ять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 17 067 556 (сімнадцять мільйонів шістдесят сім тисяч п`ятсот п`ятдесят шість) гривень.

Рішення суду 11.04.2023 колегію Одеського апеляційного суду, у апеляційній скарзі адвоката ОСОБА_5 , задоволено та встановлено розмір застави в сумі 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень.

В той же час, вказаною ухвалою, у випадку внесення застави на підозрюваного ОСОБА_5 покладено ряд обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

1) не відлучатися із м. Одеси без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;

2) повідомити слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

3) утримуватися від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними

в даному кримінальному провадженні, визначеними слідчим або прокурором;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право

на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Крім того, вказаною ухвалою роз`яснено підозрюваному ОСОБА_5 наслідки невиконання покладених на нього обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться до суду без поважних причин та не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави, слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді застави у більшому розмірі або іншого суворого запобіжного заходу.

В той же час, 13.04.2023 за ОСОБА_5 внесено заставу в сумі 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень та останнього звільнено з під варти.

Так, 27.05.2023 строк дії ухвали про продовження виконання обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України покладених на підозрюваного, передбачених строком на два місяці закінчується, але по кримінальному провадженню необхідно виконати наступні слідчі та процесуальні дії: допитати у якості свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та інших, які підлягають допитам щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, а також інших осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення, які на даний час встановлюються слідством, та яких ще не притягнуто до кримінальної відповідальності;

- отримати висновок експерта за результатами проведення призначеної судово-технічної експертизи комп`ютерної техніки та програмного забезпечення;

- здійснення тимчасового доступу до речей і документів, які перебувають у володінні ДП «НАІС»;

- у разі необхідності із урахуванням нових виявлених обставин, додатково допитати свідків, підозрюваного за обставинами кримінального провадження;

- виконати вимоги, передбачені ст.ст. 290, 291 КПК України, а саме відкрити матеріали стороні захисту та скласти обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування.

В подальшому, 22.05.2023 шляхом здійснення телефонного дзвінка на мобільний номер телефону захисника підозрюваного ОСОБА_5 - ОСОБА_11 , останнього було повідомлено про те, що йому разом з ОСОБА_5 потрібно прибути 23.05.2023 о 16 год. 00 хв. до СУ ГУНП в Одеській області, для проведення процесуальних дій.

Однак, на вказану годину ніхто не прибув. Після чого, знову було здійснено телефонний дзвінок на мобільний номер телефону захисника підозрюваного ОСОБА_5 - ОСОБА_11 , на що останній повідомив, що вони прибудуть через годину, а саме о 17 год. 30 хв. Однак, у вказані дату та час, до СУ ГУНП в Одеській області, за адресою: м. Одеса, проспект Шевченко, 8г, прибув лише захисник підозрюваного ОСОБА_5 - ОСОБА_11 , пояснивши, що з ОСОБА_5 зв`язатися не може з обіду та просив дати йому пів години, для зв`язку з підзахисним.

В подальшому, не дочекавшись зворотного зв`язку, слідчим здійснено телефонний дзвінок на мобільний номер ОСОБА_11 на що останній повідомив, що ОСОБА_5 перебуває на добовому чергуванні та зможуть прибути наступного дня, однак до СУ ГУНП в Одеській області останні не прибули та не повідомили слідчого або прокурора про неявку.

В зв`язку з чим, 24.05.2023, на адресу проживання підозрюваного ОСОБА_5 ( АДРЕСА_1 ) та на адресу здійснення адвокатської діяльності ОСОБА_12 ( АДРЕСА_2 ), поштовим зв`язком з повідомленням направлено клопотання продовження строку досудового розслідування від 23.05.2023.

Постановою заступника керівника Одеської обласної прокуратури ОСОБА_13 від 24.05.2023 продовжено строк досудового розслідування до трьох місяців, тобто до 29.06.2023.

Також, з матеріалів кримінального провадження вбачається, що відповідно до ухвали Приморського районного суду міста Одеси від 30.03.2023, в судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 зазначив місце мешкання за адресою: АДРЕСА_1 .

Разом з цим, з протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_5 , вбачається, що останній надав відомості щодо місця мешкання, а саме: АДРЕСА_1 .

Крім того, оперативним співробітникам УСБУ в Одеській області направлено доручення в порядку ст. 40 КПК України, для виїзду за місцем проживання підозрюваної особи ОСОБА_5 , а саме: АДРЕСА_1 .

За результатами виконання вказаного доручення встановлено, що вказана будівля є аварійною та не придатною для проживання, будь-які мешканці будинку, в тому числі ОСОБА_5 не мешкають.

Разом з цим, ОСОБА_5 контактного номеру слідчому, прокурору не надавав, клопотання щодо зміни місця проживання до органу досудового розслідування не надходили.

Враховуючи викладене, ОСОБА_5 надав завідомо неправдиві відомості, як до суду так і до органу досудового розслідування, з метою уникнення покладених на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: повідомити слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду (які було роз`яснено останньому під час вручення повідомлення про підозру від 29.03.2023 та під час проведення допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 24.04.2023); уникнення та притягнення до кримінальної відповідальності за вчинений злочин, за яке передбачено покарання до шести років.

Слідчий звернувся до суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу та звернення застави в дохід держави.

В судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання, просив задовольнити з підстав наведних в ньому.

Захисник та підозрюваний заперечували проти задоволення клопотання, підозрюваним зазначено, що раніше проживав по провулку Чайковському.

Слідчий суддя, заслухавши думку сторін дослідивши матеріали кримінального провадження, прийшов до висновку про наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органів слідства та суду, знищення чи спотворення речей чи документів, незаконного впливу на інших осіб, перешкоджання кримінальному провадженню, вчиненню інших правопорушень. Підставою ж застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити вищезазначені дії.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Пунктами 1, 2 ч.7 ст.42 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений зобов`язаний: прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб; виконувати обов`язки, покладені на нього рішенням про застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 182 КПК України, застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Як зазначено в ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Слідчим суддею встановлено, що ухвалою Одеського апеляційного суду від 11.04.2023 року, ухвалу слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси від 30.03.2023 року, якою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в кримінальному провадженні №0001025 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, з визначенням розміру застави скасовано

Постановлено нову ухвалу, якою частково задоволено клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, з визначенням розміру застави.

Застосовано до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор», строком до 27.05.2023 року.

Визначено підозрюваному ОСОБА_5 розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним передбачених КПК України обов`язків, у виді 80 (вісімдесяти) прожиткових мінімумів доходів громадян, у сумі 214720 (двісті чотирнадцять сімсот двадцять) гривень.

У разі внесення застави покладено на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

1) не відлучатися із м. Одеси без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;

2) повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю та суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

3) утримуватись від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними в даному кримінальному провадженні, визначеними слідчим або прокурором;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснено підозрюваному ОСОБА_5 наслідки невиконання покладених на нього обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться до суду без поважних причин та не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави, слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді застави у більшому розмірі або іншого суворого запобіжного заходу.

13.04.2023 за ОСОБА_5 внесено заставу в сумі 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень та останнього звільнено з під варти.

Матеріалами провадження, а саме відповідними рапортами підтверджено ті обставини, що підозрюваний неоднаразово не з`являвся на виклики до слідчого, також рапортом№4/1-6321 від 23.05.2023 Управління СБ України в Одеській області на виконання доручення встановлено, що будівля за адресою проживання є аварійноюта не придатною для проживання, про що свідчить здійснена за місцем проживання ОСОБА_5 фото-фіксація. Будь-які мешканці будинку, зокрема, ОСОБА_5 у будинку відсутні.

Відповідно до ч. 8 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Згідно з ч. 9 ст. 182 КПК України, питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. Неприбуття в судове засідання зазначених осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду питання, не перешкоджає проведенню судового засідання.

Згідно з ч. 4 ст. 202 КПК України, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Перевіряючи обґрунтованість клопотання прокурора та легітимність мети звернення застави в дохід держави, слідчий суддя враховує, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (ч.1 ст.131 КПК України), а метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання відповідним ризикам (ч.1 ст.177 КПК України).

Метою вищевказаної норми ч. 8 ст. 182 КПК України є запобігання порушенню підозрюваним покладених на нього обов`язків шляхом застосування заходу кримінально-процесуальної відповідальності за таке порушення.

Можливість та підстави застосування такого заходу кримінально-процесуальної відповідальності, як звернення застави в дохід держави, чітко визначено КПК України, були зрозумілими та передбачуваними як підозрюваному, так і заставодавцям.

Під час розгляду клопотання встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 після внесення за нього застави та звільнення з-під варти, порушив покладені на нього обов`язки, за викликами до слідчого не з`являвся, про фактичне місце свого перебування не повідомив.

Вказане свідчить про порушення підозрюваним обов`язків, покладених на нього згідно з ч. 5 ст. 194 КПК України ухвалою Одеського апеляційного суду від 11.04.2023 року.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено, що підозрюваний ОСОБА_5 порушив покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, у зв`язку з чим вважає, що клопотання прокурора про звернення застави в дохід держави підлягає до задоволення.

Вирішуючи клопотання в частині зміни запобіжного заходу, слідчий суддя дійшов наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 200 КПК України, прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання.

У клопотанні про зміну запобіжного заходу обов`язково зазначаються обставини, які:

1) виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу;

2) існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати.

Метою застосування запобіжного заходу, відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним покрадених на нього обов`язків, а також запобігання визначеним законодавством ризикам.

Слідчий суддя вважає, що на даному етапі досудового розслідування докази наявні в матеріалах кримінального провадження є вагомими та такими, що об`єктивно зв`язують підозрюваного з інкримінованим йому злочином.

ОСОБА_5 офіційно непрацевлаштований, неодружений, раніше судимий. Наведені обставини щодо особи підозрюваної та тяжкість покарання, яке йому загрожує, свідчать про наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу ставиться необхідність запобігання переховування від органів досудового розслідування та суду чи вчинити нові злочини.

Застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти доведеним під час розгляду ризикам зважаючи на обставини справи та дані про особу підозрюваної

Обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 є забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання зазначеним ризикам.

Згідно з п. 3 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Враховуючи встановленні обставини, що підозрюваним було порушено покладені на нього процесуальні обов`язки, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави как альтернативного запобіжного заходу.

Керуючись ст.ст. 139-143, 177, 183, 193, 200 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу Одеської областної прокуратури ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу та звернення застави в дохід держави у кримінальному провадженні №0001025 від 30.02.2020 року задовольнити.

Змінити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» на строк досудового розслідування, тобто до 29.06.2023 року, без визначення розміру застави.

Звернути заставу у розмірі 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень, внесених за підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на розрахунковий рахунок Одеського апеляційного суду () № НОМЕР_1 , на підставі ухвали Одеського апеляційного суду від 11.04.2023, перерахувавши на спеціальний рахунок для збору коштів на підтримку Збройних Сил України (для зарахування коштів у національній валюті) з наступними реквізитами:

- Банк: Національний банк України

- МФО 300001

- Рахунок № UA0992708

-

- Отримувач: Національний банк України.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: