печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про визначення порядку зберігання речових доказів при проведені досудового розслідування у кримінальному провадження внесеному до ЄРДР за № 0000598, -

В С Т А Н О В И В :

В провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження прокурора нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про визначення порядку зберігання речових доказів при проведені досудового розслідування у кримінальному провадження внесеному до ЄРДР за № 0000598.

Обґрунтовуючи клопотання, сторона кримінального провадження вказує, що детективами Підрозділу детективів (на правах Управління) Територіального управління БЕБ у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000598 від 21.11.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 205-1, ч. 3 ст. 212 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що відповідно до висновків ГУ ДПС у м. Києві № 91/26-15-08-01-20/3961244, № 90/26-15-08-02-20/43214282, №89/26-15-08-01-20/42177554, № 87/26-15-08-02-20/44027421 встановлено, що невстановлені особи, діючи від імені службових ПП «Гатунок» (), ТОВ «Леопанс» (), ТОВ «Піренком» (), ТОВ «Юнлас Пром» () шляхом видачі та використання завідомо підроблених документів від імені ПП «Гатунок» (), ТОВ «Леопанс» (), ТОВ «Піренком» (), ТОВ «Юнлас Пром» () незаконно провели митне оформлення сільськогосподарської продукції невідомого походження, можливо придбаної за готівку без сплати податків постачальником з метою її вивезення за межі митної території України у митному режимі експорту. Таким чином службові особи ПП «Гатунок» (), ТОВ «Леопанс» (), ТОВ «Піренком» (), ТОВ «Юнлас Пром» (), здійснюючи незаконну фінансово-господарську діяльність пов`язаною з підробкою документів та проведенням експортних операцій, можливо ухилились від сплати податків на загальну суму 51 916 917,24 грн.

Крім того, невстановлені особи діючи на території м. Києва в період 2022-2023 років шляхом підроблення документів, які подаються державному реєстратору зареєстрували суб`єкти підприємницької діяльності - ТОВ «Трейд Сенс» (), ТОВ «Неко Оілз» (), ТОВ «Реммо Компані» () та ТОВ «Транзит Агро-М» (), тим самим внесли в реєстраційні документи завідомо неправдиві відомості, які в подальшому здійснюють експортні операції сільськогосподарської продукції на адресу компаній-нерезидентів, а саме: ASTRA BIOPLANT LTD (23 Bulgari str. 7060 Slivo Pole, BULGARIA), JANDA TECHNOLAGIES (Hungary, Reg. No.5), TIRANAGRO LTD (Bulgaria Sofia PC 1404 Triadica District).

В ході досудового розслідування, допитаний засновник, директор та головний бухгалтер ТОВ «ТРАНЗИТ АГРО-М» () ОСОБА_4 (і.п.н НОМЕР_3), який надав покази про непричетність до реєстрації, фінансово - господарської діяльності ТОВ «ТРАНЗИТ АГРО-М» () та до здійснення експортних операцій сільськогосподарської продукції.

Директора ТОВ «ТРАНЗИТ АГРО-М» ОСОБА_4 притягнуто до кримінальної відповідальності, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених за ч.2 ст. 309 та ч. 1 ст.205-1 КК України.

Крім того, останній дізнавшись, що від його імені не встановлені слідством особи вчиняють протиправні, злочинні дії звернувся до банківської установи АТ «Укрсиббанк» (МФО 351005) із заявою на зміну статусу кваліфікованого сертифікату відкритого ключа від 07.03.2023, з метою блокування криптографічного модулю, а також блокування незаконного ведення фінансово-господарської діяльності підприємства ТОВ «ТРАНЗИТ АГРО-М» від його імені.

Таким чином, невстановлені досудовим розслідуванням особи, діючи, умисно, протиправно, шляхом підроблення офіційних документів, які видаються та посвідчуються ТОВ «ТРАНЗИТ АГРО-М» () здійснюють вивезення ТМЦ з території України в режимі експорт.

На даний час невстановлені слідством особи переслідуючи злочинний умисел діючи від імені ТОВ «ТРАНЗИТ АГРО-М», з метою отримання особистої вигоди подали до митного оформлення документи, зокрема серед інших: декларація ЕК 10 АА 23UA70U9, відправник ТОВ «ТРАНЗИТ АГРО-М», з метою вивезення олії соєвої, гідратована, українського походження, наливом, з соєвих бобів врожаю 2022 р. у кількості 23,980 т., одержувач JANDA TECHNOLOGIES KFT (Arany Janos ter 1., 3526 Miskolc, Hungary), яка завантажена на автомобіль д.н.з. НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та який перебуває на митному пості «Орлівка» Одеської митниці.

Відповідно до митної декларації форма МД-2 поданого електронним декларуванням №ЕК10АА23UA70U9, рахунок № 280220231 від 28.02.2023 до Контракту № S-2802 від 28.02.2023, Міжнародна товарно-транспортна накладна CMR № 280220231, встановлено що невстановлені досудовим розслідуванням особи, діючи, умисно, протиправно, шляхом підроблення офіційних документів, які видаються та посвідчуються ТОВ «ТРАНЗИТ АГРО-М» здійснює продаж на адресу компанії-нерезидента JANDA TECHNOLOGIES KFT (Arany Janos ter 1., 3526 Miskolc, Hungary) 23,980 т. олії соєвої, гідратована, українського походження, наливом, з соєвих бобів врожаю 2022 р., яка завантажена на автомобіль д.н.з. НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та який перебуває на митному пості «Орлівка» Одеської митниці.

14 березня 2023 року детективом у кримінальному провадженні винесено постанову про визнання речовими доказами 23,980 т. олії соєвої, гідратована, українського походження, наливом, з соєвих бобів врожаю 2022 р., яка відповідно до документів належить ТОВ «ТРАНЗИТ АГРО-М» (), яка завантажена на автомобіль д.н.з. НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та який перебуває на митному пості «Орлівка» Одеської митниці.

В ході досудового розслідування, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/19908/23-к від 17.05.2023 накладено арешт на майно, а саме: на 23,980 т. олії соєвої, гідратована, українського походження, наливом, з соєвих бобів врожаю 2022 р., власник ТОВ «ТРАНЗИТ АГРО-М», яка завантажена на автомобіль д.н.з. НОМЕР_1 / НОМЕР_2 , який перебуває на митному пості «Орлівка» Одеської митниці.

Вартість вказаного арештованого майна, перевищує 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, у зв`язку з чим майно може бути передано Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження, збереження їхньої економічної вартості.

Прокурор ОСОБА_3 , вимоги клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Власник майна ОСОБА_4 , щодо задоволення клопотання не заперечував.

Заслухавши учасників провадження, вивчивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч. 7 ст. 100 КПК України у випадках, передбачених пунктами 2, 4 та абзацом сьомим частини шостої цієї статті, слідчий за погодженням із прокурором або прокурор звертається з відповідним клопотанням до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, або до суду під час судового провадження, яке розглядається згідно із статтями 171-173 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17 липня 1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Громадяни для задоволення своїх потреб можуть користуватися об`єктами права державної та комунальної власності відповідно до закону. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право власності є непорушним.

У відповідності до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22.09.1994, Series А N 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, пп. 49-62, від 10.05.2007). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23.09.1982 у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21.02.1986 у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A N 98).

Основною метою накладення арешту на майно у кримінальному провадженні є забезпечення невідворотності настання негативних наслідків для особи за вчинення кримінальних правопорушень, через позбавлення особи економічних переваг, одержаних внаслідок її протиправної поведінки, а також унеможливлення одержання такою особою будь-яких вигод внаслідок вчинення кримінального правопорушення, зокрема, доходів від нього.

Однак, накладенням арешту не досягнута головна мета заходу забезпечення кримінального провадження, а саме - позбавлення власника (володільця) права користування майном, що створює умови для отримування переваг, не зважаючи на вчинення кримінальних правопорушень.

Абзацом 7 ч. 6 ст. 100 КПК України, речові докази вартістю понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження, передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості.

Відповідно до ч. 1 статті 2 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» (далі - Закон), Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (далі - Національне агентство) є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері виявлення та розшуку активів, на які може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, та/або з управління активами, на які накладено арешт або які конфісковано у кримінальному провадженні.

Національне агентство функціонує на виконання положень Закону України «Про засади державної антикорупційної політики (Антикорупційна стратегія)» на 2014 - 2017 роки та Державної програми щодо реалізації засад державної антикорупційної політики в Україні (Антикорупційної стратегії) на 2015 - 2017 роки, імплементації в законодавство України Директиви ЄС від 03 квітня 2014 року 2014/42/EU про арешт та конфіскацію предметів злочинної діяльності та доходів від неї в ЄС.

Пунктом 4 частини першої статті 9 Закону на Національне агентство покладено функцію з проведення оцінки, ведення обліку та управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні.

Відповідно до абзацу четвертого частини першої статті 1 Закону, управляючи активами, Національне агентство забезпечує збереження активів, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, та їх економічної вартості.

Абзацом першим частини першої статті 19 Закону встановлено, що Національне агентство здійснює управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, із встановленням заборони розпоряджатися та/або користуватися такими активами, сума або вартість яких дорівнює або перевищує 200 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої на 1 січня відповідного року.

Згідно з абзацом другим частини першої статті 19 Закону, активи, визначені абзацом першим цієї статті, приймаються в управління на підставі ухвали слідчого судді, суду чи згоди власника активів.

Частиною другою статті 19 Закону, визначено, що у разі прийняття в управління активів, які чи права на які та їх обтяження підлягають державній реєстрації, Національне агентство надсилає того самого дня інформацію про накладення арешту на активи органам, що ведуть державні реєстри таких активів, прав на них або їх обтяжень.

Управління рухомим та нерухомим майном, цінними паперами, майновими та іншими правами, відповідно до ч. 1 ст. 21 Закону, здійснюється Національним агентством, шляхом реалізації відповідних активів або передачі їх в управління.

Відповідно до ч. 3 ст. 21 Закону, управління активами, зазначеними у частині першій цієї статті, здійснюється на умовах ефективності, а також збереження та збільшення їх вартості.

Згідно ч. 7 ст. 21 Закону у разі здійснення управління активами у вигляді частки у статутному (складеному) капіталі чи акцій, паїв управитель під час здійснення повноважень власника таких активів у вищих органах управління відповідної юридичної особи зобов`язаний погоджувати свої дії з власником таких активів.

Судовим розглядом встановлено, що вартість речових доказів становить понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, у зв`язку із чим, слідчий суддя приходить до висновку що зазначене арештоване майно може бути передано Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, для здійснення заходів з управління ним з метою забезпечення його збереження, збереження його економічної вартості.

Відтак клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 100, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про визначення порядку зберігання речових доказів при проведені досудового розслідування у кримінальному провадження внесеному до ЄРДР за № 0000598 - задовольнити.

Передати Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів () для здійснення заходів з управління в порядку та на умовах передбачених ст.ст. 1, 9, 19-24 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» речові докази у кримінальному провадженні № 0000598, а саме: 23,980 т. олії соєвої, гідратована, українського походження, наливом, з соєвих бобів врожаю 2022 року, власник ТОВ «ТРАНЗИТ АГРО-М» (), яка завантажена на автомобіль д.н.з. НОМЕР_1 / НОМЕР_2 , який перебуває на митному пості «Орлівка» Одеської митниці.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом 5 днів із дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1