Справа №705/1734/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 червня 2023 року м. Умань

Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю: заявника - адвоката ОСОБА_3 ,

підозрюваних ОСОБА_4 , ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_6

розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 звернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області в інтересах ОСОБА_5 та ОСОБА_4 із клопотанням про скасування арешту майна, в якому просить суд: скасувати арешт накладений на підставі ухвали Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 04.04.2023 року на мобільний телефон «ІРhone», вилучений у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та мобільний телефон «Samsung» вилучений у ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; зазначені мобільні телефони передати власникам на відповідальне зберігання.

Клопотання мотивує тим, що ухвалою Уманського міськрайонного суду від 04.04.2023 року частково задоволено клопотання старшого слідчого СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області про арешт майна, в тому числі мобільний телефон «ІРhone», вилучений у ОСОБА_4 та мобільний телефон «Samsung» вилучений у ОСОБА_8

31.03.2023 року постановами слідчого Уманського РУП ГУНП в Черкаській області зазначені мобільні телефони визнано речовими доказами та приєднано до матеріалів кримінального провадження.

Зазначає, що у відповідності до вимог ст. 171 КПК України, ні в ухвалі слідчого судді, ні у постановах слідчого не зазначено та не встановлено яким саме критеріям, які зазначені у ст. 98 КПК України, відповідають вилучені мобільні телефони та не зазначено підставу накладення арешту у відповідності до ч. 2 ст. 170 КПК України.

Крім того, в порушення п.20. Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженою постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 року, фактично невизначено місця зберігання мобільних телефонів.

Так, в ході проведення досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню старшим слідчим Уманського РУП ГУНП в Черкаській обл. ОСОБА_9 05 травня 2023 року на підставі ухвали Уманського міськрайонного суду, справа № 705/1734/23 1-кс/705/468/23, від 18.04.2023 року, проведено огляд речових доказів, а саме: вилучених мобільних телефонів. В ході проведення оглядів предметів, а саме телефонів «ІРhone» та «Samsung» слідчим здійснено копіювання файлів на оптичний диск, що зазначено в протоколах огляду предметів.

Таким чином, органом досудового розслідування отримано всі необхідні файли, які містяться у вищевказаних мобільних телефонах, та мають значення для кримінального провадження. Крім того, сторона захисту зацікавлена щодо приєднання отриманих файлів, які скопійовано на оптичний носій інформації, оскільки в них міститься інформація, що виправдовує підозрюваних, у відповідності ст. 9 КПК України.

Разом з тим варто зазначити, що мобільний телефон «ІРhone», який вилучено у ОСОБА_4 необхідний останньому для використання, в тому числі роботі, телефон є дороговартісною річчю та враховуючи матеріальний стан підозрюваного, який не має змоги придбати мобільний телефон хорошої якості для використання в побуті та роботі.

Мобільний телефон «Samsung», який вилученого у ОСОБА_8 необхідний останньому для використання в роботі та побуті, так як телефон оснащено відповідним програмним забезпеченням, яке ОСОБА_5 використовує в своїй підприємницькій діяльності, телефон є дороговартісною річчю та враховуючи матеріальний стан підозрюваного, який не має змоги придбати мобільний телефон хорошої якості для використання в побуті та роботі.

Вважає, що на даний час відпала потреба в застосуванні такого заходу забезпечення, як арешт майна зазначених мобільних телефонів, оскільки арешт накладено не обґрунтовано, а тому вказані мобільні телефони підлягають поверненню їх власникам на відповідальне зберігання.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 підтримав вимоги клопотання. Вказав, що дійсно він був присутнім в судовому засіданні під час розгляду клопотання слідчого про накладення арешту на майно. В подальшому ухвалу слідчого судді Уманського міськрайнного суду було оскаржено. Апеляційний суд ухвалу Уманського міськрайонного суду від 04.04.2023 залишив в силі. Однак з часу винесення ухвали слідчим суддею Уманського міськрайонного суду про накладення арешту на майно, вилучені телефони були оглянуті слідчим та скопійовано всю інформацію яка його цікавила. Тому підстава в подальшому триманні телефонів у слідчого відпала.

ОСОБА_5 та ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримали позицію свого захисника, посилаючись на безпідставність арешту належних їм мобільних телефонів та зберігання їх у слідчого.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання про скасування арешту майна, посилаючись на те, що досудове розслідування на даний час триває та в подальшому може виникнути необхідність безпосереднього дослідження речових доказів, тому скасування арешту є передчасним.

Перевіривши матеріали клопотання, заслухавши пояснення учасників процесу, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 статті 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Так, в ході розгляду клопотання встановлено, щоСВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000023 від 13.03.2023 за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, за фактом вимоги передачі чужого майна та вчинення будь-яких дій майнового характеру з погрозою обмеження прав потерпілого чи його близьких родичів, пошкодження їхнього майна (вимагання), вчинене за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану.

Ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду від 04.04.2023 року частково задоволено клопотання старшого слідчого СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 про арешт майна, а саме: накладено арешт на майно, вилучене у кримінальному провадженні №0000023 від 13.03.2023 за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, в тому числі: - мобільний телефон «iPhone», вилучений у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; - мобільний телефон «Samsung», вилучений у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою забезпечення збереження речових доказів, з позбавленням власників та уповноважених ними осіб права користування та розпорядження даним майном.

Згідно статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю або частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи,щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Відповідно до ст. 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право власності є непорушним.

Надаючи оцінку доводам клопотання заявника слід врахувати, що досудове розслідування в кримінальному провадженні наразі триває, отже, правові підстави для накладення арешту на майно не відпали, арештоване майно може використовуватись як доказ у кримінальному провадженні, оскільки відповідає критеріям речового доказу. Судом при винесенні ухвали про арешт майна враховано розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та наслідки арешту майна для його власників.

З урахуванням зазначеного, суд вважає, що на даний час відсутні підстави для задоволення клопотання та скасування арешту майна.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст.ст. 167, 170, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотанняадвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1