Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/2204/22
номер провадження 1-кс/695/776/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 серпня 2023 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду

Черкаської області Ватажок- ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Золотоноша клопотання директора СТОВ «ПАЛЬМИРАВІДГОДІВЛЯ» ОСОБА_3 про скасування запобіжного заходу арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 23.08.2022 у кримінальному провадженні № 0000708 від 17.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Директор Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «ПАЛЬМИРАВІДГОДІВЛЯ» ОСОБА_3 звернувся до Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області з клопотанням про скасування запобіжного заходу арешту майна у кримінальному провадженні № 0000708, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, накладеного ухвалою слідчого судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 23.08.2022, відносно 987 шт. залізобетонних плит розміром 2х3 метра кожна, законним володільцем яких є СТОВ «ПАЛЬМИРАВІДГОДІВЛЯ».

В обґрунтування клопотання зазначено, що у кримінальному провадженні № 0000708, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України досудове розслідування триває, проте проведено всі необхідні слідчі дії та експертизи, а тому відпала потреба в подальшому втручанні у права особи, в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

У судове засідання представник СТОВ «ПАЛЬМИРАВІДГОДІВЛЯ» не прибув, направивши на адресу суду заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримує в повному обсязі.

Прокурор та слідчий у судове засідання не прибули.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України, враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Розглянувши клопотання, вивчивши додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

З матеріалів клопотання та доданих до нього матеріалів слідчим суддею встановлено, що у провадженні Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження за № 0000708 від 17.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, та під час досудового розслідування якого виявлено та вилучено 987 шт. залізобетонних плит розміром 2х3 метра кожна, що на праві власності належать СТОВ «ПАЛЬМИРАВІДГОДІВЛЯ» , оскільки існує достатня сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вказані речові докази є речами, які зберегли на собі сліди правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Ухвалою слідчого судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 23.08.2022 у рамках кримінального провадження № 0000708 від 17.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України накладено арешт, зокрема на 987 шт. залізобетонних плит розміром 2х3 метра кожна, що належать СТОВ «ПАЛЬМИРАВІДГОДІВЛЯ», визначено місце їх зберігання на території СТОВ «ПАЛЬМИРАВІДГОДІВЛЯ» в с. Вознесенське Золотоніського району Черкаської області.

Слідчим суддею встановлено, що досудове розслідування кримінального провадження за № 0000708 від 17.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України триває.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008, в якому Високий Суд вказав на порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження. Пунктом 7 ч. 2 ст. 131 КПК України визначено, що заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з положеннями ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частиною першою статті 174 КПК України визначено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ст. 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом є речовими доказами по справі. Якщо документи містять зазначені вище ознаки, вони теж є речовими доказами.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

На даний час у даному кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000708 від 17.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України досудове розслідування триває.

Таким чином, на підставі викладеного вище, враховуючи, що досудове розслідування триває, слідчий суддя приходить до висновку, що доказів того, що станом на день розгляду клопотання відносно вказаного майна проведено всі необхідні слідчі дії у кримінальному провадженні або арешт накладено необґрунтовано слідчому судді не надано.

Відтак у задоволенні клопотання належить відмовити повністю.

Керуючись ст. 2, 7, 100, 132, 174, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання відмовити повністю.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_4