Справа № 629/3420/23
Провадження № 1-кс/629/795/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2023 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , заявників ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 на бездіяльність начальника сектору дізнання Лозівського РВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,-

встановив:

27.06.2023 в порядку ст.303 КПК України, ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 звернулися до слідчого судді із скаргою на бездіяльність начальника сектору дізнання Лозівського РВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, за їх заявою від 24.06.2023.

В судовому засіданні заявники ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , повідомили, що заявник ОСОБА_5 наразі перебуває у лікарні та не заперечували про розгляд скарги за його відсутності, скаргу підтримали та просили задовольнити, якщо для цього є наявні відповідні підстави, пояснили, що ОСОБА_5 є головою ревізійної комісії ОСББ «4-38» і йому не надала документи голова ОСББ ОСОБА_7 , яка після початку війни 24.02.2022 виїхала до Польщі, де перебуває до цього часу, в телефонній розмові остання повідомила їх, що дійсно перебуває за кордоном і звідти здійснює діяльність, щодо управління ОСББ «4-38», свою функцію ОСББ виконує, вивіз сміття відбувається вчасно та регулярно, електроенергію на території діяльності ОСББ не відключено, територія прибирається. Такі дії голови ОСББ «4-38» ОСОБА_7 вважають самоправством, оскільки вона виїхала за кордон і не надає звітність стосовно діяльності ОСББ «4-38» для перевірки. При цьому ОСОБА_3 зазначив, що він є заступником голови ОСББ «4-38» однак до здійснення ОСББ господарської діяльності не має відношення, хоча члени ОСББ до нього постійно звертаються за відповідними роз`ясненнями, на що він нічого пояснити не може, на його прохання збиралися члени правління ОСББ, з п`яти членів які прийшли двоє після з`ясування обставин зібрання залишили засідання правління і в них не було кворума, так як всього числиться 10 членів правління. Збори для обрання нового голови ОСББ не проводили, виконання обов`язків голови ОСББ ні на кого не покладали. Оскільки голова ОСББ ОСОБА_7 є одночасно і головою і бухгалтером ОСББ, виникла необхідність перевірки фінансової діяльності ОСББ, оскільки картковий рахунок і печатка ОСББ знаходяться у ОСОБА_7 , яка перебуває за кордоном і може користуватися внесками членів ОСББ у своїх цілях.

Посадова особа начальник дізнання Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 в судове засідання не з`явився, причину неявки слідчому судді не повідомив, про час та місце розгляду скарги був повідомлений своєчасно та належним чином.

Слідчий суддя, вислухавши думку скаржників ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , дослідивши документи та оцінивши докази, якими скаржники обґрунтовують скаргу, приходить до наступного.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності (ч.1 ст.304 КПК України).

Виходячи з вимог ст.1 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Положення ст.214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому відомості, які вказують на ознаки складу злочину, кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До ЄРДР вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування чи прокуратури, а лише відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про порядок ведення ЄРДР (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 06 квітня 2016 №139). Згідно з п.1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п.4,5 ч.5 ст.214 КПК України.

Згідно із частиною першою статті 306 КПК скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Наведеними правовими нормами визначено порядок оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

При цьому Велика Палата Верховного Суду зробила висновок, що вимога про визнання протиправною бездіяльності щодо ненадання відповіді заявнику згідно Закону України «Про звернення громадян» не може бути заявлена за правилами кримінального судочинства.

Згідно п.40,44 Постанови, такі вимоги не можуть розглядатися і у порядку кримінального судочинства та на думку Великої Палати Верховного Суду, в розумінні статті 3 Закону України «Про звернення громадян» указані вимоги підлягають розгляду в порядку, визначеному цим Законом.

Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 02.02.2023 у справі №347/1400/18, зазначено, що відповідно до ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Частиною 4 ст.214 КПК України, передбачено, що слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається. Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по батькові (найменування) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Слідчий, дізнавач та прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог КПК України, є самостійними у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого.

ЄСПЛ в своїх рішеннях зазначає, що право на справедливий судовий розгляд (стаття 6 Конвенції), одним з аспектів якого є право доступу до суду (див. Golder v. the United Kingdom, рішення від 21 лютого 1975 року, параграф 36; Перетяка та Шереметьєв проти України, рішення від 20 червня 2011 року, параграф 33), не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Тим не менше, право доступу до суду не може бути обмежено таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями (див.the Guerin v.France, рішення від 29 липня 1998 року, параграф 37).

Як вбачається з матеріалів скарги, 24.06.2023 ОСОБА_3 , ОСОБА_5 ОСОБА_9 , ОСОБА_4 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , на ім`я начальника дізнання Лозівського РВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 подали заяву відносно голови правління ОСББ «4-38» ОСОБА_7 , яка на їх думку, виїхала за кордон після початку війни і самоправно, в період з 01.01.2022 по 23.06.2023, користується коштами та документацією ОСББ «4-38» разом з печаткою, не звітує про свою роботу та розпорядження коштами перед членами ОСББ, з проханням внести відомості до ЄРДР за ст.356 КК України - самоправство, тобто самовільне, всупереч установленому законом порядку, вчинення будь-яких дій, правомірність яких оспорюється окремим громадянином або підприємством, установою чи організацією, якщо такими діями була заподіяна значна шкода інтересам громадянина, державним чи громадським інтересам або інтересам власника.

Крім цього, згідно з Типовим статутом об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, затвердженого наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства 27 серпня 2003 року №141 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23 вересня 2015 року №238) органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія (ревізор) об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Загальні збори вправі приймати рішення з усіх питань діяльності об`єднання. Загальні збори скликаються не рідше одного разу на рік. До виключної компетенції загальних зборів належать: затвердження Статуту об`єднання, внесення змін до нього; обрання членів правління об`єднання; питання про використання спільного майна; затвердження кошторису, балансу об`єднання та річного звіту; попереднє (до їх укладення) погодження умов договорів, укладених на суму, що перевищує певний розмір, а також договорів, предметом яких є цінні папери, майнові права або спільне майно співвласників чи їх частина; визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників; прийняття рішення про реконструкцію та ремонт будинку або про зведення господарських споруд; визначення розміру матеріального та іншого заохочення голови та членів правління; визначення обмежень на користування спільним майном; обрання та відкликання управителя, затвердження та зміна умов договору з управителем, прийняття рішення про передачу функцій з управління спільним майном будинку повністю або частково асоціації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку; прийняття рішень про заснування інших юридичних осіб або участь у товариствах.

Згідно статуту, правління зі свого складу обирає голову правління та його заступника. На виконання своїх повноважень голова правління: веде засідання правління, якщо правління не доручило ведення засідання іншому члену правління; забезпечує виконання рішень загальних зборів та рішень правління; діє без доручення від імені об`єднання та укладає в межах своєї компетенції договори і вчиняє інші правочини відповідно до рішень правління; розпоряджається коштами об`єднання відповідно до затвердженого кошторису та рішень правління, має право першого підпису фінансових документів об`єднання; наймає на роботу в об`єднання працівників та звільняє їх, застосовує до них заходи заохочення та накладає стягнення, видає обов`язкові для працівників об`єднання накази у сфері трудових правовідносин; за рішенням правління видає довіреності на представництво інтересів об`єднання іншим особам; відкриває і закриває рахунки об`єднання в банківських установах та інших фінансових установах, підписує банківські та інші фінансові документи; відповідно до рішень правління здійснює інші дії, спрямовані на досягнення мети та завдань об`єднання.

У разі відсутності голови правління його обов`язки виконує заступник.

Для здійснення контролю за фінансово-господарською діяльністю правління об`єднання на загальних зборах обирається з числа співвласників ревізійна комісія (ревізор) або приймається рішення про залучення аудитора. Порядок діяльності ревізійної комісії та її кількісний склад затверджуються загальними зборами. Якщо інше не встановлено рішенням загальних зборів, рішення ревізійної комісії приймаються більшістю голосів від загальної кількості її членів. Кожен член ревізійної комісії при прийнятті нею рішень має один голос та не має права передоручати своє право голосу іншим особам. Ревізійна комісія (ревізор) обирається на певний строк (кількість років), якщо інший строк не визначено загальними зборами. Загальні збори своїм рішенням вправі в будь-який час припинити повноваження ревізійної комісії (ревізора) чи окремих членів ревізійної комісії.

На думку слідчого судді питання проведення організаційно-розпорядчих функцій як голови, заступника так і членів правління та ревізійної комісії врегульовані статутом ОСББ.

Заява скаржників, не містить посилання на те, чим саме обґрунтовані відповідні відомості, які необхідно було внести до ЄРДР, що можуть свідчити про наявність в діях голови правління ОСББ «4-38» ОСОБА_7 злочину, передбаченого ст.356 КК України та яка шкода (значна) була заподіяна ОСОБА_7 членам ОСББ або самому ОСББ «4-38» та в якому розмірі.

В статті 39 КПК України передбачено, що керівник органу досудового розслідування організовує досудове розслідування; уповноважений: 1) визначати слідчого (слідчих), який здійснюватиме досудове розслідування, а у випадках здійснення досудового розслідування слідчою групою - визначати старшого слідчої групи, який керуватиме діями інших слідчих; 2) відсторонювати слідчого від проведення досудового розслідування вмотивованою постановою за ініціативою прокурора або з власної ініціативи з наступним повідомленням прокурора та призначати іншого слідчого за наявності підстав, передбачених цим Кодексом, для його відводу або у разі неефективного досудового розслідування; 3) ознайомлюватися з матеріалами досудового розслідування, давати слідчому письмові вказівки, які не можуть суперечити рішенням та вказівкам прокурора; 4) вживати заходів щодо усунення порушень вимог законодавства у випадку їх допущення слідчим; 5) погоджувати проведення слідчих (розшукових) дій та продовжувати строк їх проведення у випадках, передбачених цим Кодексом; 6) здійснювати досудове розслідування, користуючись при цьому повноваженнями слідчого; 7) здійснювати інші повноваження, передбачені цим Кодексом. Керівник органу досудового розслідування зобов`язаний виконувати доручення та вказівки прокурора, які даються у письмовій формі. Невиконання керівником органу досудового розслідування законних вказівок та доручень прокурора, наданих у порядку, передбаченому цим Кодексом, тягне за собою передбачену законом відповідальність. Керівник органу досудового розслідування під час дії воєнного стану має право своєю вмотивованою постановою, погодженою з керівниками відповідних органів досудового розслідування, утворювати міжвідомчі слідчі групи та визначати у їх складі старшого слідчого, який керуватиме діями інших слідчих.

Відповідно до ст.214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

У зв`язку з викладеним, питання внесення в ЄРДР відомостей про вчинення злочину віднесено до компетенції слідчого, дізнавача та прокурора, які у відповідності до ст.36,40,40-1 КПК України є самостійними у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень забороняється.

Крім цього, слідчий суддя вважає необґрунтованими вимоги заявників стосовно зобов`язання начальника дізнання Лозівського РВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 внести в ЄРДР відомості за визначеною заявниками кваліфікацією, оскільки до повноважень слідчого судді не належить встановлення ознак складу злочину при зобов`язанні внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Визначення кваліфікації діяння, щодо якого здійснюється досудове розслідування, є обов`язком слідчого, дізнавача чи прокурора.

Вислухавши доводи заявників та оцінивши докази, якими заявники обґрунтовують скаргу, дослідивши зміст долученої до скарги заяви про вчинення, на їх думку, головою правління ОСББ «4-38» ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України, слідчий суддя дійшов висновку, що вона не містить конкретних обставин, що можуть свідчити про вчинення вказаною посадовою особою кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України.

За таких обставин, з урахуванням зазначеного та враховуючи вимоги ч.1 ст.214 КПК України, скарга ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 на бездіяльність начальника сектору дізнання Лозівського РВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, є необґрунтованою, відсутні правові підстави для зобов`язання дізнавача або слідчого внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР, вважаю, що посадові особи діяли в спосіб, визначений законом, в межах наданих йому повноважень, права заявника не порушені, а тому в задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись ст.2,9,214,303-307,309,372 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 на бездіяльність начальника сектору дізнання Лозівського РВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за ст.356 КК України відносно голови правління ОСББ «4-38» ОСОБА_7 - відмовити.

Копію ухвали вручити скаржникам, направити в Лозівський РВП ГУНП в Харківській області.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_15