провадження №1-кс/279/555/23
Справа № 279/2633/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 квітня 2023 року м. Коростень

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання старшого дізнавача СД Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000126 від 25.04.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 296 КК України, про арешт майна ,-

В С Т А Н О В И В:

25.04.2023 о 09.45 годин ОСОБА_4 , перебуваючи в приміщенні службового кабінету Коростенського районного нотаріального округу ОСОБА_5 , який розташований за адресою АДРЕСА_1 з хуліганських спонукань вчинила хуліганські дії, а саме облила зеленою речовиною службову документацію, одяг, меблі, обидві долоні та обличчя потерпілого ОСОБА_5 ..

В ході проведення огляду місця події 25.04.2023 на відкритій ділянці місцевості по поблизу нотаріальної контори по вул. Шевченка,5 м.Коростень було виявлено та вилучено пластикову ємкість з написом «Ємкість для забору сечі» із плямами речовини зеленого кольору в якості речового доказу.

По даному факту 25.04.2023 року сектором дізнання Коростенського РУП Головного управління Національної поліції України в Житомирській області, були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000126 за ознаками проступку, передбаченого ст. 296 ч.1 КК України.

Таким чином у органів досудового розслідування є достатні підстави зважати, що вилучена ємкість може бути доказом причетності ОСОБА_4 в скоєнні вказаного проступку.

Дізнавач просить накласти арешт на майно, вилучене в ході огляду місця події.

Перевіривши матеріали клопотання, суд приходить до висновку , що воно підлягає до задоволення.

У відповідності до вимог ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове , до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та /або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину чи знаряддям вчинення злочину , підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого,

третіх осіб , конфіскації у юридичної особи , для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини , які передбачені для арешту майна або відмови у задоволенні даного клопотання.

Відповідно до ч.2ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення :-збереження речових доказів;-спеціальної конфіскації;-конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;-відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення чи стягнення з юридичної особи неправомірної вигоди.

За правилами ч.3ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

З протоколу огляду місця події видно, що вказане майно було вилучене в ході огляду місця події, постановою слідчого визнано речовими доказами.

За таких обставин суд приходить до висновку, що вилучені речі під час огляду місця події зберегли на собі сліди злочину, у випадку не накладення на них арешту можуть бути зіпсовані, знищені, та з метою збереження речових доказів, необхідно накласти арешт.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 170 - 173 Кримінально - процесуального кодексу України ,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на пластикову ємкість з написом " Ємкість для збору сечі" із плямами речовини зеленого кольору , яку було вилучено 25.04.2023 під час огляду місця події на відкритій ділянці місцевості по поблизу нотаріальної контори но вул.Шевченка,5 м. Коростень.

Ухвалу слідчого судді може бути оскаржено безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя

Коростенського міськрайонного суду ОСОБА_6