Провадження № 1-кс/947/8320/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.06.2023 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СВ ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000830 від 27.06.2023 року відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, з середньою освітою, одруженого, маючого на утриманні неповнолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , зі слів працевлаштованого в ТОВ «Союз» на посаді вантажника, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий виклад фактичних обставин даного кримінального провадження та змісту поданого стороною обвинувачення клопотання.

Досудовим розслідування встановлено, що в 2020 році, більш точної дати та часу слідством не встановлено, Дойчев ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи знайомим з родиною малолітньої ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , почав запрошувати останню до себе додому під приводом допомоги в побутових справах.

В один із днів 2020 року, ОСОБА_4 запросив малолітню ОСОБА_9 у гості за адресою свого проживання: м. Одеса, 1-лінія 6-ї станції Люстдорфської дороги, 7. Перебуваючи за вищевказаною адресою у ОСОБА_4 , який достовірно знав, що ОСОБА_9 являється малолітньою особою, виник злочиний умисл спрямований на вчинення щодо неї розпусних дій сексуального характеру.

Реалізуючи вказаний умисел, ОСОБА_4 знаходячись в приміщенні свого будинку разом з малолітньою ОСОБА_9 почав вчиняти щодо останньої розпусні дій, під час яких зняв з неї одяг та нижню білизну, оголивши її статеві органи та довівши себе до статевого збудження, почав торкатись своїм статевим органом до тіла останньої, чим вчинив розбещення малолітньої.

Крім цього, приблизно в березні 2023 року, більш точної дати та часу слідством не встановлено, ОСОБА_4 запросив малолітню ОСОБА_9 у гості за адресою свого проживання: м. Одеса, 1-лінія 6-ї станції Люстдорфської дороги, 7. Перебуваючи за вищевказаною адресою у ОСОБА_4 , який достовірно знав, що ОСОБА_9 являється малолітньою особою, ймовірно виник злочиний умисл спрямований на вчинення щодо неї розпусних дій сексуального характеру.

Реалізуючи вказаний умисел, ОСОБА_4 знаходячись в приміщенні кухні свого будинку разом з малолітньою ОСОБА_9 почав вчиняти щодо останньої розпусні дій, під час яких ОСОБА_4 підійшов ззаду до малолітньої ОСОБА_9 , коли остання мила посуд, та почав руками торкатися сідниць і грудей останньої, чим вчинив розбещення малолітньої.

За вищевикладених обставин, 27.06.2023 року ОСОБА_4 було затримано в порядку ст. 208 КПК України та 28.06.2023 року останньому було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правоопрушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України, за кваліфікуючими ознаками: вчиненя розпусних дій щодо малолітньої особи.

Вважаючи, що в рамках даного кримінального провадження ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України, в цілях запобігання настання ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, про які стороною обвинувачення зазначається в рамках даного клопотання, слідчий за погодженням з прокурором звертаються до слідчого судді з таким клопотанням про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

2. Позиції учасників судового засідання.

Прокурор вимоги поданого клопотання підтримав в повному обсязі та просив задовольнити клопотання про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням відповідного розміру застави.

Захисник підозрюваного заперечував проти задоволення клопотання, зазначивши, що тяжкість покарання кримінального правопорушення, у якому підозрюється підзахисний не може бути єдиною підставою для обґрунтування ризику його переховування та застосовування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Більше того, захисник зауважив, що посилання сторони обвинувачення на ризик переховування ОСОБА_4 не підтверджений жодними матеріалами в клопотанні.

Крім того, захисник звернув увагу слідчого судді на міцність соціальних зв`язків підзахисного, а саме: ОСОБА_4 одружений, має на утриманні неповнолітньої дитини, має постійне місце проживання та є офіційно працевлаштованим.

З огляду на вищевикладене, адвокат ОСОБА_10 , просив застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, долучивши характеризуючи документи.

Підозрюваний з підозрою згоден, вину визнає, щодо запобіжного заходу підтримав думку свого захисника та заперечував проти задоволення клопотання сторони обвинувачення.

3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

4. Відомості, які свідчать про наявність в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України.

28.06.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України.

В підтвердження існування в рамках такого кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення сторона обвинувачення посилається на: огляд місця події за адресою: м. Одеса, 1 лінія 6-ї ст. Люстдорфськогої дороги, 7; огляд місця події за адресою: АДРЕСА_3 ; допит малолітньої потерпілої ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка в своїх показах повідомила, що ОСОБА_4 час від часу запрошував її до себе в гості, та вчиняв відносно неї розпусні дії; допит свідка неповнолітнього свідка ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_4 , який повідомив, що зі слів його сестри ОСОБА_9 , ОСОБА_4 часто писав їй смс повідомлення та запрошував в гості пропонувавши гроші за поцілунки в інтимні місця; огляд предмету (мобільний телефон свідка ОСОБА_9 ); допит малолітнього свідка ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_5 , який в своїх показах повідомив, що він являється другом ОСОБА_9 та остання йому розповідала про те, що ОСОБА_4 спілкувався з нею як з жінкою та писав їй смс повідомлення та запрошував в гості пропонувавши гроші за поцілунки в інтимні місця; огляд предмету (мобільний телефон свідка ОСОБА_11 ); допит свідка ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_6 , який являється батьком ОСОБА_9 , та в своїх показах повідомив, що йому донька розповіла, що ОСОБА_4 вчиняв дії сексуального характеру до неї на протязі тривалого часу; допит свідка ОСОБА_13 ІНФОРМАЦІЯ_7 , яка являється дружиною ОСОБА_4 , та в показах повідомила, що йому ОСОБА_12 батько ОСОБА_9 повідомив що її чоловік спить з його донькою, однак про даний факт свідок ОСОБА_13 нічого не знає; допит свідка ОСОБА_14 ІНФОРМАЦІЯ_8 , яка являється донькою ОСОБА_4 , та в показах повідомила, що їй її мати розповіла, що її батько начебто спить з ОСОБА_9 ; затримання підозрюваного ОСОБА_4 ; допит підозрюваного ОСОБА_4 , який повідомив, що він дійсно запрошував ОСОБА_9 до себе додому та здійснював відносно неї розпусні дії, в чому висловлює щире каяття та інші матеріали кримінального провадження.

Слідчий суддя зазначає, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим, при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).

Так, слідчий суддя зауважує, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, CampbellandHartleyv. theUnitedKingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі SelahattinDemirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі IlgarMammadovv. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagozv. Turkey).

Відтак, з огляду на наявні у слідчого судді матеріали, якими обґрунтовується подане клопотання, з огляду на вищенаведену практику ЄСПЛ, слідчий суддя приходить до переконання про існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченої ч. 2 ст. 156 КК України.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що на даній стадії кримінального провадження,слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі наявних у слідчого судді матеріалів, вирішує питання доведеності існування обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінально-протиправних дій.

5. Відомості, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.

Крім того, слідчий суддя вважає наявним існування в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України у вигляді можливого незаконного впливу підозрюваного ОСОБА_4 на свідків та потерпілу в рамках даного кримінального провадження.

Зокрема показаннями свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та потерпілої ОСОБА_9 на теперішній час в тому числі обґрунтовується пред`явлена ОСОБА_4 підозра. При цьому, у випадку подальшого направлення обвинувального акту відносно ОСОБА_4 до суду, з великою вірогідністю можливо припускати допит таких осіб безпосередньо в судовому засіданні судом, позаяк суд не може обґрунтовувати свої судові рішення показаннями, отриманими на стадії досудового розслідування стороною обвинувачення (за винятком випадків, передбачених ст. ст. 225, 615 КПК України).

Слід зауважити, що з огляду на специфіку кримінального правопорушення, у вчиненні якого на теперішній час обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , процесуальні джерела доказів у вигляді показань відіграють надзвичайно важливу роль, що на переконання слідчого судді додатково підтверджує вірність доводів сторони обвинувачення відносно існування в рамках такого кримінального провадження наведеного ризику.

Крім того, слідчий суддя також враховує, що підозрюваний особисто знайомий зі свідками, зокрема ОСОБА_13 та ОСОБА_14 є близькими родичами підозрюваного, крім того, з потерпілою ОСОБА_9 та її батьком ОСОБА_12 , який є свідком у даному кримінальному провадженні, ОСОБА_4 перебував у приятельських відносинах, що вбачається як з фактичних обставин кримінального провадження, так і з протоколів допитів свідків.

Більше того, слідчий суддя звертає увагу на те, що на теперішній час органом досудового розслідування перевіряється причетність ОСОБА_4 до двох епізодів (у 2020 та 2023 роках) кримінально-каранної діяльності відносно ОСОБА_9 .

Разом з цим, з аналізу матеріалів доданих до клопотання сторони обвинувачення, зокрема протоколу огляду мобільного телефону, а саме зі змісту ймовірних листувань ОСОБА_4 із потерпілою ОСОБА_9 , вбачається, що підозрюваний протягом тривалого часу проявляв надмірний інтерес до малолітньої особи.

Вищевикладене, на думку слідчого судді, свідчить про існування реального ризику передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо продовження ОСОБА_4 кримінального правопорушення, у якому він підозрюється.

Водночас, слідчий суддя критично оцінює та вважає недоведеними доводи сторони обвинувачення щодо існування ризиків, передбачених п. п. 2, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ані прокурором у судовому засіданні, ані слідчим у письмовому клопотанні не обґрунтовано наявність вказаних ризиків належних чином.

6. Обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

При цьому, ризик, це, зокрема, невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України. Між тим, чинний КПК України не вимагає надання відповідних доказів того, що підозрюваний обов`язково здійснить дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема й у випадку застосування відносно нього більш м`якого запобіжного заходу, однак перед слідчим суддею повинна бути доведена наявність реальної можливості здійснити підозрюваним такі дії в майбутньому, в зв`язку з чим, слідчим суддею повинен бути обраний такий запобіжний захід, який в повній мірі буде здатним запобігти можливому прояву означених дій з боку підозрюваного.

Як вбачається з фактичних обставин даного кримінального провадження, ОСОБА_4 на теперішній час обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке, відповідно до ст. 12 КК України, є тяжким. Не зважаючи на встановлені в судовому засіданні обставини, які вказують на соціальні зв`язки підозрюваного, постійне місце проживання, слідчий суддя враховує аморальний характер дій, інкримінованих ОСОБА_4 , тяжкість інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, а також фактичні обставини даного кримінального провадження, та приходить до переконання, що на даній стадії кримінального провадження відносно підозрюваного слід обрати міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при цьому більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки такої особи, в тому числі, не забезпечать досягнення завдань кримінального провадження в цілому, та міри запобіжного заходу, зокрема.

Відтак, на думку слідчого судді, з огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, а також ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, досягнути мети застосування запобіжного заходу, а саме забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо лише шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

7. Відомості, які враховуються слідчим суддею при визначенні підозрюваному ОСОБА_4 відповідного розміру застави.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Так, на теперішній час ОСОБА_4 інкримінується можливе вчинення тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України.

Так, згідно п. 2 абзацу 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, між тим згідно зазначеної статті у виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину та покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В свою чергу згідно ч. 11 ст. 182 КПК України, застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Гафа проти Мальти», було встановлено що гарантія, передбачена статтею 5 §3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Оскільки питання, яке розглядається, є основним правом на свободу, гарантованим статтею 5, органи влади повинні докладати максимум зусиль для встановлення належного розміру застави. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтований у рішенні про визначення застави і повинен враховувати майновий стан обвинуваченого.

Також, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, враховувати положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину. При цьому судді слід мати на увазі, що, виходячи з практики ЄСПЛ, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правоопрушення, у вчиненні якого на теперішній час обгрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , аморальний характер інкримінованих йому дій, обставин вчинення правопорушення (потерпіла є похресницею підозрюваного), особу підозрюваного, а також встановлені в судовому засіданні ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що відносно підозрюваного ОСОБА_4 слід визначити розмір застави у вигляді 300 (трьохсот) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 805 200 (вісімсот п`ять тисяч двісті) гривень, який на думку слідчого судді в повній мірі забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного у випадку її внесення, під загрозою звернення застави в дохід держави, у випадку порушення покладених на нього процесуальних обов`язків. Наведені обставини у своїй сукупності обумовлюють необхідність виходу слідчого судді за межі застави, передбаченої п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України.

8. Висновки слідчого судді.

Таким чином, вивчивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання та надавши правову оцінку всім доводам як сторони обвинувачення, так і сторони захисту, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність часткового задоволення поданого стороною обвинувачення клопотання, а тому керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000830 від 27.06.2023 року відносно ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком до 23.08.2023 року, в межах строку досудового розслідування.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 300 (трьохсот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 805 200 (вісімсот п`ять тисяч двісті) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 строком до 23.08.2023 року, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1. прибувати до органу досудового розслідування та/або суду за першою вимогою;

2. не відлучатися за межі Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4. утримуватися від спілкування із свідками та потерпілою у даному кримінальному провадженні;

5. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1