Справа № 635/8229/23
Провадження № 1-кс/635/1231/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2023 року сел.Покотилівка Харківського району Харківської області

Слідчий суддя Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000392 від 06.09.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,

ВСТАНОВИВ:

12 вересня 2023 року до Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000392 від 06.09.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, в якому остання просить накласти арешт із забороною відчуження, користування та розпоряджання вилученим під час огляду місця події 06.09.2023за адресою: смт Високий, вул. Ощепкова, поблизу будинку, № 57, майном, а саме на посвідчення водія серії НОМЕР_1 , видане 23.10.2007 року на ім`я ОСОБА_4 .

В обґрунтування свого клопотання прокурор зазначила, що 06.09.2023 року надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 06.09.2023 за адресою: АДРЕСА_1 , зупинено автомобіль під керуванням ОСОБА_4 та при перевірці посвідчення водія виявлено ознаки підробки.

Вказаний факт внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000392 від 06.09.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

06.09.2023при виїзді слідчо-оперативної групи відділу поліції № 3 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області за адресою: смт Високий, вул. Ощепкова, поблизу будинку № 57, у період часу з 11:57 до 12:21 проведено огляд місця події, під час якого виявлено та вилучено посвідчення водія серії НОМЕР_1 , видане 23.10.2007 року на ім`я ОСОБА_4 . Посвідчення водія вилучено у ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає: АДРЕСА_2 , телефон НОМЕР_2 .

ОСОБА_4 , якого було опитано пояснив, що приблизно у 2021 році він у свого знайомого на ім`я ОСОБА_5 попрохав допомоги у вигляді купівлі водійського посвідчення, після чого віддав 5000 гривень та забрав своє готове водійське посвідчення. Так, 06.09.2023 року його зупинили співробітники поліції на блок посту в смт Високий, Харківського району Харківської області, та при перевірці документів, а саме посвідчення водія, виявили що такого посвідчення водія в жодній базі, а саме в НАІС, не існує.

Постановою від 06.09.2023 вилучений предмет визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні.

Вказаний предмет може в подальшому мати доказове значення за кримінальним провадженням, що сприятиме розкриттю вказаного кримінального правопорушення та притягненню винних осіб до кримінальної відповідальності, а також для встановлення істини під час досудового розслідування.

З метою забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування у кримінальному провадженні (ст. 2 КПК України), досягнення дієвості кримінального провадження, недопущення знищення, пошкодження та зміни вищевказаного об`єкту, у органу досудового розслідування виникланеобхідність у накладенні арешту на вищевказаний об`єкт, а саме: посвідчення водія серії НОМЕР_1 , видане 23.10.2007 року на ім`я ОСОБА_4 .

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Застосування арешту майна на цьому етапі досудового розслідування є необхідним та доцільним заходом забезпечення кримінального провадження.

Необхідність накладення арешту на майно зумовлена тим, що у разі не накладення арешту на майно, то наслідком повернення їх особі, у якої вони були вилучені, може бути їхприховання, пошкодження, знищення, особа може відчужити предмети та речі, які є речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Враховуючи вищевикладене, з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, встановлення осіб, які причетні до вчинення кримінального проступку, встановлення істини у справі, проведення судових експертизи, збереження речових доказів, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення, пересування, передачі, відчуження зазначеного майна, у органу досудового розслідування виникланеобхідність накласти на зазначене майно арешт.

Прокурор в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, яке підтримує та просить задовільнити.

Особа, у якої тимчасово вилучили вказане посвідчення водія, тобто фактичний володілець, ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився. За контактним телефоном, наявним в матеріалах справи, викликати ОСОБА_4 не виявилось можливим; в іншій спосіб, який би дав змогу викликати останнього в межах строків, передбачених ч.1 ст.172 КПК України. забезпечити участь ОСОБА_4 неможливо.

Відповідно до частини 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно з вимогами частини четвертої статті 107 КПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому розгляді фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та матеріали, якими воно обґрунтоване, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Тимчасово вилучене відповідно до протоколу огляду місця події 06.09.2023за адресою: смт Високий, вул. Ощепкова, поблизу будинку, № 57 майно, а саме: посвідчення водія серії НОМЕР_1 , видане 23.10.2007 року на ім`я ОСОБА_4 , визнано речовим доказом, має важливе доказове значення під час досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000392 від 06.09.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, зберегло на собі його сліди та може бути використане як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

При цьому арешт речового доказу здійснено саме з метою забезпечення його збереження у незмінному стані, усунення ризиків зміни речового доказу, знищення чи спотворення відповідних якостей речового доказу, що використовуються під час доказування фактичних обставин, що становлять предмет кримінального провадження.

Таким чином, враховуючи правову підставу для арешту майна, наслідки арешту, завдання кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що незастосування арешту може призвести до приховування, пошкодження, знищення, перетворення та відчуження вищевказаного майна, що може перешкодити кримінальному провадженню, тому вважає, що клопотання необхідно задовольнити та накласти арешт на зазначене в клопотанні прокурора майно.

Клопотання про накладення арешту на майно направлено до засобами поштового зв`язку з дотриманням строків ч. 5 ст. 171 КПК України.

В той час слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до ч.1 ст.174 КПК України якщо в подальшому у застосуванні арешту відпаде потреба, володілець майна може звернутись з відповідним клопотанням про скасування арешту майна до слідчого судді під час досудового розслідування або до суду під час судового провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.98,131-132,170-173КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арештна тимчасово вилучене 06.09.2023під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 майно, а саме: посвідчення водія серії НОМЕР_1 , видане 23.10.2007 року на ім`я ОСОБА_4 .

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню, оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1