Провадження № 1-кс/953/5631/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2023 року м. Харків Київський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

захисників обвинуваченого ОСОБА_2 - ОСОБА_3 , ОСОБА_4

обвинуваченого - ОСОБА_2

секретар судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву захисників ОСОБА_2 - адвокатів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та обвинуваченого ОСОБА_2 про відвід судді Київського районного суду міста Харкова ОСОБА_6 від розгляду кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000390 від 06 грудня 2018 року, за обвинуваченням ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Київського районного суду міста Харкова ОСОБА_6 знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України.

Захисники обвинуваченого ОСОБА_2 - адвокати ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та обвинувачений ОСОБА_2 подали заяву про відвід судді Київського районного суду міста Харкова ОСОБА_6 від участі у розгляді вказаного кримінального провадження, з наступних підстав. Так, заявники вважають, що ОСОБА_6 під час розгляду даного кримінального провадження порушила принципи кримінального провадження, а саме змагальності сторін та розумності строків. Суддя ОСОБА_6 під час судового розгляду досліджує докази щодо обвинувачення ОСОБА_2 за ст.118 КК України, за яким останнього було звільнено від кримінальної відповідальності на підставі ст.49 КК України, що є порушенням вимог КПК України, а також спробою затягування слухання справи. Всупереч національному процесуальному законодавству суддя не оцінила докази на предмет їх належності відповідно до положень ст.ст. 84, 85 КПК України. Суд досі не розпочав розгляд доказів в розумінніст.84 КПК України, документи, що були розглянуті судом є несуттєвими документами (листи, запити та інші), які жодним чином не впливають на встановлення вини обвинуваченого і не є доказами. Заявники вважають, що суд затягує судовий розгляд, чим порушує принцип розумності строків та принцип змагальності. На думку заявників, суддя ОСОБА_6 , здійснюючи розгляд кримінальної справи, здійснювала правосуддя будучи необ`єктивною та упередженою, що є грубим порушенням як кримінального процесуального законодавства України, так і грубим порушенням судового процесу в розумінні Європейського Суду з прав людини. ОСОБА_6 нехтує законно обумовленими зауваженнями сторони захисту, упереджено ставиться до обвинуваченого, неуважна до думки сторони захисту, регулярно перебиває захисників, при цьому абсолютно лояльна до виступів сторони обвинувачення. Мав місце також випадок, коли під час промови захисника ОСОБА_3 суддя спілкувалась з секретарем суду, при цьому посміхалась та неуважно слухала позицію останнього. Така поведінка судді є неприйнятною та суперечить принципу літ. «слід вислухати й іншу сторону». Суддя, будучи на погляд заявників упередженою, необґрунтовано відмовила в розгляді клопотання про зміну запобіжного заходу у вигляді застави на особисте зобов`язання. При цьому, коли сторона захисту вперше заявила таке клопотання, суддя ОСОБА_6 в грубій формі, юридично необґрунтовано відмовилась розглядати клопотання через те, що нібито запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави становить в собі два альтернативних види запобіжних заходів. Отже, на стійке переконання захисників вперше суддя ОСОБА_6 відмовила у розгляді клопотання через те, що не бажала належним чином здійснювати правосуддя та вийти до нарадчої кімнати для розгляду клопотання, оскільки мала слухати іншу справу в складі колегії суддів, що є порушенням права ОСОБА_2 на справедливий суд. При другій спробі заявити клопотання про зміну запобіжного заходу, таке клопотання було прийнято до розгляду суддею, однак рішення про відмову в його задоволенні видається заявникам явно упередженим, таким, що суперечить завданням кримінального судочинства та меті застосування запобіжного заходу. При цьому кошти, які були внесені в якості застави, належать не обвинуваченому, а його матері. Звертаючи увагу на юридично необґрунтовану відмову щодо зміни запобіжного заходу, яка накладає тягар на особу, яка не має ніякого стосунку до справи, затягування судового розгляду, що в результаті впливає на якість життя обвинуваченого, прийняття до розгляду та розгляд матеріалів кримінального провадження, які ніяким чином не можуть вважатися доказами, сторона захисту висловлює недовіру судді та вважає, що манера здійснення владних повноважень судом не відповідає вимогам КПК України, ст. 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод, практиці Європейського Суду з прав людини.

Особи, які подали заяву, захисники ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та обвинувачений ОСОБА_2 в судовому засіданні підтримали заяву про відвід судді та просили її задовольнити з підстав, викладених в заяві. Крім того, захисник ОСОБА_3 зазначив, що сам факт недовіри до суду порушує право особи на справедливий суд та має бути підставою для відводу судді.

Прокурор в судовому засіданні заперечувала проти задоволення заяви про відвід, зазначивши про відсутність порушень вимог кримінального процесуального закону суддею ОСОБА_6 під час розгляду даного кримінального провадження, також відсутні будь-які факти, які б свідчили про порушення розумних строків розгляду справи, Суддею ОСОБА_6 у порівнянні з іншими складами суду, в провадженні яких перебувала справа, розгляд провадження здійснюється належним чином, навпаки, затягування розгляду справи відбувається з боку сторони захисту. Всі доводи заявників зводяться до їх незгоди з процесуальними рішеннями суду.

Потерпіла в судовому засіданні заперечувала проти задоволення заяви про відвід судді, також зазначивши, що затягування розгляду кримінального провадження відбувається як раз з боку сторони захисту.

Представник потерпілої адвокат ОСОБА_7 у судовому засіданні також зазначив про відсутність підстав для відводу судді, зазначивши, що розгляд даного кримінального провадження відбувається ритмічно, неупереджено та відповідно до вимог закону.

Суддя Київського районного суду міста Харкова ОСОБА_6 , якій заявлено відвід, для дачі пояснень у судове засідання не з`явилась, надала заяву, якою просила розглянути заяву у її відсутність та відмовити у задоволенні заяви про відвід.

Відповідно до ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, оглянувши матеріали справи № 953/19072/19 (провадження № 1-кп/953/154/23/03) за обвинуваченням ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України, суд вважає, що заява про відвід судді Київського районного суду міста Харкова ОСОБА_6 , яка здійснює судове провадження одноособово, задоволенню не підлягає, оскільки підставою для відводу судді, заявники зазначають обставини, які за думкою суду не можуть свідчити про наявність упередженості судді під час розгляду кримінального провадження та не є підставами, які виключають участь судді в кримінальному провадженні, вичерпний перелік яких передбачений ст.ст. 75, 76 КПК України.

Всі доводи заявників, викладені ними в обґрунтування заяви про відвід судді ОСОБА_6 , є по суті їх незгодою з процесуальними діями судді, пов`язаними з розглядом даного кримінального провадження, та процесуальними рішеннями суду у даному кримінальному провадженні, зокрема, ухвалою суду про відмову в задоволенні клопотання про зміну запобіжного заходу, а тому жодним чином не можуть свідчити про упередженість судді.

Доводи сторони захисту щодо порушення розумних строків розгляду кримінального провадження, суд вважає безпідставними, оскільки, як вбачається з матеріалів справи, дане кримінальне провадження надійшло в провадження судді ОСОБА_6 12 жовтня 2022 року, судові засідання призначаються судом з розумною періодичністю, по справі розпочато судовий розгляд, судом здійснюється дослідження доказів.

Доводи заявників про безпідставну відмову судді у розгляді клопотання про зміну запобіжного заходу, повністю спростовуються змістом журналу судового засідання від 07 квітня 2023 року, згідно якого захисник ОСОБА_3 звернувся до суду з проханням повернути йому клопотання про зміну запобіжного заходу, що повністю відповідає принципам диспозитивності та змагальності.

Будь-яких обставин, які б викликали сумнів в неупередженості судді ОСОБА_6 , в тому числі, які б свідчили про порушення суддею принципів незалежності, об`єктивності, чесності та непідкупності, дотримання етичних норм, рівності, компетентності та старанності в розумінні положень Багналорських принципів поведінки суддів, під час розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.365 КК України, судом не встановлено.

Що стосується інших доводів заявників, зокрема щодо оцінки належності доказів та оцінки обґрунтованості ухвали про відмову у зміні запобіжного заходу, то вони не можуть бути предметом судового розгляду в межах розгляду заяви про відвід судді.

Керуючись ст.ст.75, 76, 81 КПК України, суд-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви захисників ОСОБА_2 - адвокатів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та обвинуваченого ОСОБА_2 про відвід судді Київського районного суду міста Харкова ОСОБА_6 від розгляду кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000390 від 06 грудня 2018 року, за обвинуваченням ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України- відмовити.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Повний текст судового рішення у формі ухвали складений 25 липня 2023 року.

Суддя ОСОБА_1