Справа № 642/1677/22
Провадження № 1-кс/642/1181/23
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

04 травня 2023 року м. Харків

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , представника власника майна ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні дистанційно, в режимі відеоконференції в м.Харкові клопотання представника власника майна ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0001195 від 15.11.2022, -

В С Т А Н О В И В:

21.04.2023 до слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова надійшло клопотання представника власника майна ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_4 з проханням скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 09.12.2022, в рамках кримінального провадження №0001195 від 15.11.2022, на автомобіль «Hyundai Sonata» д.н.з НОМЕР_1 (попередній д.н.з. НОМЕР_2 ) власником якого є громадянка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що 09.12.2022 ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0001195 від 15.11.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України, накладено арешт на автомобілі: KIA K5, 2016 р.в., д.н.з. НОМЕР_3 , VIN НОМЕР_4 , KIA K5, 2012 р.в., д.н.з. НОМЕР_5 , VIN НОМЕР_6 , KIA K5, 2016 р.в., д.н.з. НОМЕР_7 , VIN НОМЕР_8 , Hyundai Sonata, 2012 р.в., д.н.з. НОМЕР_2 , перереєстрований на д.н.з. НОМЕР_1 . 20.03.2023 у власника ОСОБА_5 поліцейськими був вилучений автомобіль Hyundai Sonata, 2012 р.в., д.н.з. НОМЕР_1 (який попередньо був зареєстрований за д.н.з. НОМЕР_2 ) з підстав накладення на нього арешту. Разом з тим, під час накладення арешту слідчому судді не було надано інформацію про правомірність та законність придбання вказаного автомобіля ОСОБА_5 .

ОСОБА_5 правомірно набула права власності на автомобіль Hyundai Sonata, 2012 р.в., д.н.з. НОМЕР_2 , перереєстрований на д.н.з. НОМЕР_1 , на підставі договору купівлі-продажу, укладеного 13.07.2022 у ТСЦ з представником попереднього власника ОСОБА_6 - ОСОБА_7 , який діяв на підставі довіреності, що була посвідчена у консульстві України в Латвійській Республіці 06.06.2022, зареєстрована в Єдиному реєстрі довіреностей 27.06.2022 та не скасована у встановленому законодавством порядку. Навіть станом на 10.04.2023 у Єдиному реєстрі довіреностей відсутні відомості про скасування довіреності від 06.06.2022, ця довіреність станом на 13.07.2022 - дату укладання договору купівлі-продажу автомобіля і набуття на нього права власності ОСОБА_5 , була чинна та діюча. Отже ОСОБА_5 набула права власності на автомобіль законно та є повноправним власником. Згадана обставина змушує звернутися за захистом її прав до слідчого судді з наведеним клопотанням.

У судовому засіданні представник власника майна ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_4 , клопотання про скасування арешту майна підтримала, просила його задовольнити.

Слідча ОСОБА_3 у судовому засіданні 27.04.2023 заперечувала проти задоволення клопотання, оскільки автомобіль Hyundai Sonata, 2012 р.в., д.н.з. НОМЕР_2 , перереєстрований д.н.з. НОМЕР_1 , визнаний речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні, надала до суду заяву, в якій просила розглянути клопотання за її відсутності.

Слідчий суддя, вислухавши пояснення представника власника майна - адвоката ОСОБА_4 , свідка ОСОБА_7 , дослідивши матеріали клопотання, належно оцінивши наявні докази, вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 09 грудня 2022 року в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру до судових розслідувань під № 0001195 від 15.11.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України, накладено арешт на автомобілі: KIA K5, 2016 р.в., д.н.з. НОМЕР_3 , VIN НОМЕР_4 , KIA K5, 2012 р.в., д.н.з. НОМЕР_5 , VIN НОМЕР_6 , KIA K5, 2016 р.в., д.н.з. НОМЕР_7 , VIN НОМЕР_8 , Hyundai Sonata, 2012 р.в., д.н.з. НОМЕР_2 , перереєстрований на д.н.з. НОМЕР_1 .

ОСОБА_5 набула право власності на автомобіль Hyundai Sonata, 2012 р.в., д.н.з. НОМЕР_2 , перереєстрований на д.н.з. НОМЕР_1 , на підставі договору купівлі-продажу № 8047/2022/3269940, укладеного у ТСЦ МВС України 8047 РСЦ ГСЦ МВС в м. Києві 13 липня 2022 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Представником попереднього власника автомобіля Hyundai Sonata, 2012 р.в., д.н.з. НОМЕР_2 , перереєстрованого на д.н.з. НОМЕР_1 , ОСОБА_6 був ОСОБА_7 , який діяв на підставі довіреності, що була оформлена ОСОБА_6 та посвідчена у консульстві України в Латвійській Республіці 06.06.2022 та зареєстрована в Єдиному реєстрі довіреностей 27.06.2022.

Станом на 10.04.2023 довіреність довірителя ОСОБА_6 від 06.06.2022 на представника ОСОБА_7 не скасована, що підтверджується Повним витягом з Єдиного реєстру довіреностей № 49731010, виданим 10.04.2023 приватним нотаріусом ОСОБА_8 .

Згідно довіреності від 06.06.2023 ОСОБА_6 як довіритель уповноважив ОСОБА_7 в якості представника продати за ціну та на умовах за розсудом ОСОБА_7 належний ОСОБА_6 автомобіль Hyundai Sonata, 2012 р.в., д.н.з. НОМЕР_2 , номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_9 , для чого надав представнику відповідні права.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_7 повідомив, що дійсно на підставі довіреності від ОСОБА_6 здійснив продаж автомобіля Hyundai Sonata, 2012 р.в., попередній д.н.з. НОМЕР_2 , у ТСЦ МВС України 8047 РСЦ ГСЦ МВС в м. Києві 13 липня 2022 року ОСОБА_5 . Також він вказав, що грошові кошти, отримані в оплату вказаного автомобіля від ОСОБА_5 , передав ОСОБА_6 в сумі, що була погоджена до продажу автомобіля з ОСОБА_6 .

Згідно ч. 1 ст. 237 ЦК України представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства (ч. 3 ст. 237 ЦК України). Правочин, вчинений представником, створює, змінює, припиняє цивільні права та обов`язки особи, яку він представляє (ч. 1 ст. 239 ЦК України). Представництво, яке грунтується на договорі, може здійснюватися за довіреністю (ч. 1 ст. 244 ЦК України). Довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі (ч. 3 ст. 244 ЦК України).

Згідно ч. 1 ст. 248 ЦК України представництво за довіреністю припиняється у разі: 1) закінчення строку довіреності; 2) скасування довіреності особою, яка її видала; 3) відмови представника від вчинення дій, що були визначені довіреністю; 4) припинення юридичної особи, яка видала довіреність; 5) припинення юридичної особи, якій видана довіреність; 6) смерті особи, яка видала довіреність, оголошення її померлою, визнання її недієздатною або безвісно відсутньою, обмеження її цивільної дієздатності; 7) смерті особи, якій видана довіреність, оголошення її померлою, визнання її недієздатною або безвісно відсутньою, обмеження її цивільної дієздатності.

Особа, яка видала довіреність, за винятком безвідкличної довіреності, може в будь-який час скасувати довіреність або передоручення. Відмова від цього права є нікчемною (ч. 1 ст. 249 ЦК України). Особа, яка видала довіреність і згодом скасувала її, повинна негайно повідомити про це представника, а також відомих їй третіх осіб, для представництва перед якими була видана довіреність (ч. 1 ст. 249 ЦК України).

Положення про порядок учинення нотаріальних дій в дипломатичних представництвах та консульських установах України (далі - Положення), затверджено Наказом Міністерства юстиції України, Міністерства закордонних справ України від 27.12.2004 № 142/5/310.

Довіреності (їх дублікати) на право розпорядження майном, у тому числі транспортними засобами, а також довіреності, видані в порядку передоручення, їх скасування або припинення дії, підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиному реєстрі довіреностей безпосередньо консулом, що має доступ до Єдиного реєстру довіреностей через інформаційну мережу Міністерства юстиції України або через Міністерство закордонних справ України відповідно до Положення про Єдиний реєстр довіреностей, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 28 грудня 2006 року № 111/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 грудня 2006 року за № 1378/13252 (п. 3.5.3. Положення).

Консул при одержанні заяви про скасування довіреності або передоручення робить про це відмітку на примірнику довіреності, що зберігається у справах консула і відмітку в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій (п. 3.5.9. Положення).

Якщо особа, яка видала довіреність, подасть примірник довіреності, що є у неї, то напис про скасування довіреності або передоручення робиться і на цьому примірнику, після чого він разом із заявою додається до примірника, що зберігається у справах консула (п. 3.5.9. Положення).

Повідомлення особи, яка видала довіреність, представника, а також відомих їй третіх осіб, для представництва перед якими була видана довіреність, про скасування довіреності може бути оформлено консулом за правилами підпункту 3.15.10 Положення шляхом передавання відповідної заяви (п. 3.5.9. Положення).

Як встановлено судом довіреність довірителя ОСОБА_6 від 06.06.2022 на представника ОСОБА_7 станом на день укладення договору купівлі-продажу автомобіля Hyundai Sonata, 2012 р.в., д.н.з. НОМЕР_2 - 13.07.2023, скасована не була та зберігала свою чинність.

Представник ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_4 , звернула увагу, що відомості про кримінальне провадження № 0001195 внесені до ЄРДР 15.11.2022, автомобіль Hyundai Sonata, 2012 р.в., вилучений у власниці 20.03.2023, але ОСОБА_6 до цього часу не вчинив жодних юридично значимих дій задля витребування права власності на вказаний автомобіль, а також з моменту вилучення не проведено жодної процесуальної дії щодо автомобіля, не призначені та не проведені експертизи в даному кримінальному провадженні.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно вимог ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Перший протокол, Конвенція), відповідно до якої кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Перший протокол ратифікований Законом України № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року й із огляду на приписи частини першої статті 9 Конституції України, статті 10 ЦК України застосовується судами України як частина національного законодавства. При цьому розуміння змісту норм Конвенції та Першого протоколу, їх практичне застосування відбувається через практику (рішення) Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), яка згідно зі статтею 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовується українськими судами як джерело права.

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ (серед багатьох інших, рішення ЄСПЛ у справах «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» від 23 вересня 1982 року, «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» від 21 лютого 1986 року, «Щокін проти України» від 14 жовтня 2010 року, «Сєрков проти України» від 7 липня 2011 року, «Колишній король Греції та інші проти Греції» від 23 листопада 2000 року, «Булвес» АД проти Болгарії» від 22 січня 2009 року, «Трегубенко проти України» від 2 листопада 2004 року, «East/West Alliance Limited» проти України» від 23 січня 2014 року) напрацьовано три критерії, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання в право особи на мирне володіння майном із гарантіями статті 1 Першого протоколу, а саме: чи є втручання законним; чи переслідує воно «суспільний», «публічний» інтерес; чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям. ЄСПЛ констатує порушення статті 1 Першого протоколу, якщо хоча б одного критерію не буде додержано.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання представника власника майна адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту на автомобіль «Hyundai Sonata» д.н.з НОМЕР_1 (попередній д.н.з. НОМЕР_2 ), власником якого є ОСОБА_5 , накладеного ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 09.12.2022, підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 173, 174 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника власника майна ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0001195 від 15.11.2022 - задовольнити.

Скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 09.12.2022, в рамках кримінального провадження №0001195 від 15.11.2022, на автомобіль «Hyundai Sonata» д.н.з НОМЕР_1 (попередній д.н.з. НОМЕР_2 ) власником якого є громадянка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Повернути автомобіль «Hyundai Sonata» д.н.з НОМЕР_1 його власнику ОСОБА_5 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1