Справа № 296/8388/23
УХВАЛА

Іменем України

29 серпня 2023 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , розглянувши клопотання Чоповицької селищної ради про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

До суду 28.08.2023 року надійшло клопотання Чоповицької селищної ради про скасування арешту майна.

Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 29.08.2023 року дану справу передано слідчому судді ОСОБА_1 для розгляду.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно частин 1, 2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Судом встановлено, що аналогічне клопотання, яке надійшло 28.08.2023 року, вже перебуває на розгляді Корольовського районного суду м. Житомира у провадженні слідчого судді ОСОБА_2 , що підтверджується довідкою в.о. начальника відділу організаційного забезпечення з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення ОСОБА_3 від 29.09.2023 року.

Можливість розгляду слідчими суддями суду одночасно двох однакових клопотань не передбачено чинним процесуальним законодавством.

Крім того, заявник не долучив до клопотання про скасування арешту майна ухвалу, якою накладено арешт на майно, а також не надано доказів того, що кримінальне провадження №0000085 від 18.02.2020 року перебуває на досудовому розслідування у ГУНП в Житомирській області, в підтвердження територіальної підсудності клопотання Корольовському районному суду м. Житомира.

За правилами ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться, верховенство права, законність, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень.

Частиною 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

З огляду на наведене встановлені недоліки перешкоджають прийняти клопотання до розгляду, а тому таке клопотання підлягає поверненню суб`єкту звернення на підставі статті 172 КПК України.

Керуючись статтями 170-174 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання Чоповицької селищної ради про скасування арешту майна повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1