Справа № 463/5850/22 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/811/587/23 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду в складі:

Головуючої судді ОСОБА_2 ,

Суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 19 травня 2023 року про продовження строку тримання під вартою без визначення розміру застави ОСОБА_7 ,-

з участю прокурора ОСОБА_8 ,

адвоката ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИЛА:

даною ухвалою, задоволено клопотання.

Продовжено підозрюваному ОСОБА_7 строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою в Львівській установі виконання покарань (№19) Управління Державної пенітенціарної служби України у Львівській області без визначення розміру застави строком на 60 днів, а саме до 17.07.2023 включно.

Мотивуючи своє рішення, суд першої інстанції, зокрема, вказав, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, за яке кримінальним законом передбачена відповідальність у виді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, а також те, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, з часу застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_7 не зменшилися, при цьому враховуючи, що на теперішній час внаслідок складності кримінального провадження неможливо закінчити досудове розслідування у встановлений законом строк, у зазначеному кримінальному проваджені призначені експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів, проведення яких доручено експертам Львівського НДЕКЦ МВС України, результати яких мають вагоме значення для судового розгляду, оскільки будуть використані як доказ на підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, або відсутності такої, та станом на час розгляду цього клопотання слідчим суддею висновки вказаних експертиз до СВ Личаківського ВП ГУ Національної поліції у Львівській області не надійшли

На вказану ухвалу адвокат ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу, постановити нову, якою змінити запобіжний захід підозрюваному ОСОБА_7 на цілодобовий домашній арешт, або ж визначити йому розмір застави у відповідності до вимог ст. 182 КПК України. Проводити розгляд даної апеляційної скарги без участі підозрюваного, але з обов`язковою участю адвоката ОСОБА_6 .

В обґрунтування доводів апеляційної скарги, зокрема, зазначає, що даний запобіжний захід відносно підозрюваного ОСОБА_7 є необґрунтованим та занадто суворим, а також обраний без врахування всіх важливих обставин справи та характеристики самого підозрюваного.

Наголошує, що наркотичний засіб вилучений не у підозрюваного ОСОБА_7 , а у особи, що перебувала поряд з ним.

Стверджує, що не враховано, що ОСОБА_7 має повноцінну сім`ю, одружений, має на утриманні новонароджену дочку, якій лише два місяці, проживає з дружиною та новонародженою дочкою у орендованій квартирі, раніше жодного разу не притягався до кримінальної відповідальності, не вчиняв жодних дій по перешкоджанню встановленню істини у кримінальному провадженні. Батьки підозрюваного та його дружини проживають окремо, далеко від них, являються людьми похилого віку і не можуть допомогти дружині підозрюваного по утриманні новонародженої дитини.

Вказує про те, що у клопотанні слідчого про продовження дії запобіжного заходу, в порушення вимог КПК України, взагалі ніяким чином не обґрунтовано чому до підозрюваного неможливо застосувати менш суворий запобіжний захід.

Заслухавши доповідача, виступ захисника - адвоката ОСОБА_6 про задоволення поданої апеляційної скарги, думку прокурора ОСОБА_8 щодо залишення ухвали слідчого судді без змін, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід задоволити частково з таких підстав.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на справедливий суд, що включає, крім іншого, право на розгляд справи. Відповідні положення Конвенції знайшли своє втілення також у ст. 55 Конституція України, згідно з якою права і свободи людини і громадянина захищає суд; кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до ст.7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, зокрема, право на доступ до правосуддя (п.14 ч.1 ст.7 КК України).

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою ст.177 КПК України.

Згідно зі ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Під час апеляційного перегляду ухвали слідчого судді встановлено, що зазначені вимоги закону були не дотримані у повному обсязі.

Як вбачається з представлених в апеляційний суд матеріалів, ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

24.02.2023 слідчим суддею Личаківського районного суду м. Львова клопотання слідчого задоволено. Застосовано підозрюваному ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 22.04.2023.

20.04.2023 ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_7 , в межах строку досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, тобто до 23.05.2023 включно.

Ухвала слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 19 травня 2023 року про продовження підозрюваному ОСОБА_7 строку тримання під вартою постановлена з дотриманням вимог ст.ст. 177, 178, 183, 199 КПК України.

Слідчий суддя дійшов обґрунтованого й правильного висновку про необхідність продовження ОСОБА_7 строку тримання під вартою, врахувавши при цьому наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України; наявність обставин, які свідчать про те, що заявлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не зменшились.

На підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів слідчий суддя оцінив у сукупності та навів у своєму рішенні обставини, які виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою.

Правових підстав для зміни підозрюваному запобіжного заходу на домашній арешт, як про це просить сторона захисту, колегія суддів не вбачає і вважає, що продовження ОСОБА_7 строку тримання під вартою здійснене з дотриманням вимог закону та з врахуванням конкретних обставин кримінального провадження та особи підозрюваного.

Разом з цим, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала судді підлягає скасуванню, виходячи з наступного.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно з положеннями ч. 4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього ж Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

При цьому, виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб виключити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається із ухвали слідчого судді, при продовженні запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 не було визначено розмір застави.

Колегія суддів, враховуючи особу ОСОБА_7 , його вік, майновий стан, ступінь соціальних зв`язків, сімейне становище, зокрема те, що останній має повноцінну сім`ю, одружений, має на утриманні новонароджену дитину, якій лише два місяці, проживає з дружиною та новонародженою дочкою у орендованій квартирі, раніше жодного разу не притягався до кримінальної відповідальності, не вчиняв жодних дій по перешкоджанню встановленню істини у кримінальному провадженні, також те, що батьки підозрюваного та його дружини проживають окремо, далеко від них, являються людьми похилого віку і не можуть допомогти дружині підозрюваного по утриманні новонародженої дитини, колегія суддів приходить до переконання, що обставини визначені ст. 177 КПК України у світлі наявних даних про особу підозрюваного та характер вчинення злочинів, в яких він підозрюється відповідають конкретним обставинам справи на даному етапі кримінального провадження та вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 268 400 грн.

Таким чином, колегія суддів, аналізуючи в сукупності всі встановлені обставини, а також те, що інкриміноване ОСОБА_7 кримінальне правопорушення відноситься до особливо тяжкого злочину, за який чинним законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, приходить до висновку, що правових підстав для зміни підозрюваному запобіжного заходу на більш м`який запобіжний захід не вбачається і вважає, про доцільність обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою з визначенням розміру застави в межах передбачених ст. 182 КПК України в розмірі 100 розмірів прожиткового мінімуму доходів громадян для працездатних осіб, що становить 268 400 (двісті шістдесят вісім тисяч чотириста) грн., який буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України. На переконання колегії суддів, такий розмір застави є відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні, а також є достатнім і прийнятним з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Керуючись ст.ст. 405, 407, 409, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

постановила:

апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 - задоволити частково.

Ухвалу слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 19 травня 2023 року, якою продовжено строк тримання під вартою без визначення розміру застави ОСОБА_7 - скасувати.

Клопотання слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу ЛРУП № 1 ГУНП у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_9 про продовження строку підозрюваному ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави - задоволити частково.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб, до 17 липня 2023 року включно та утримувати у Львівській установі виконання покарань № 19.

Визначити підозрюваному ОСОБА_7 заставу, у відповідності до положень ст. ст. 182, 183 КПК України, в розмірі 100 (ста) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 268 400, 00 (двісті шістдесят вісім тисяч чотириста) гривень 00 коп.

Роз`яснити ОСОБА_7 право внести або забезпечити внесення іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем) застави у будь-який момент з часу винесення ухвали на рахунок: IBAN: UA0085066, банк отримувача: ДКС України, м. Київ , , код банку отримувача (МФО) 820172. Внесення визначеної застави є підставою для звільнення особи з-під варти.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_7 наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

2) не відлучатися без дозволу слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду з постійного місця проживання.

3) повідомляти слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

5) утриматися від спілкування зі свідками та підозрюваними в цьому кримінальному провадженні.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Роз`яснити ОСОБА_7 його процесуальні обов`язки, які випливають з положень ст. 182 КПК України та те, що у разі невиконання ним своїх обов`язків застава буде звернена в дохід держави.

Ухвала набирає законної сили з дня її оголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді :

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4