Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9688/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 серпня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя - суддя Подільського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3

про встановлення стороні захисту строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадженні № 0001535 від 19.07.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 367 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Подільської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 , як прокурор групи прокурорів у кримінальному провадженні, звернувся з клопотанням, в якому просить встановити підозрюваному ОСОБА_4 та його захисникам строк для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001535 від 19.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, сім днів з дати постановлення ухвали.

Клопотання мотивоване тим, що у провадженні СВ Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування №0001535, відомості про яке 19.07.2023 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України. Кримінальне провадження №0001535 виділене з матеріалів кримінального провадження №0000170 відповідно до постанови прокурора ОСОБА_3 від 19.07.2023 відносно підозрюваного ОСОБА_4 . Так, 18.05.2023 у кримінальному провадженні повідомлено про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, - службова недбалість, тобто неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом інтересам окремих юридичних осіб. Так, 19.07.2023, матеріали досудового розслідування кримінального провадження відкриті стороні захисту. 19 липня 2023 року підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_5 повідомлено про завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні та відкриття матеріалів для ознайомлення та надано доступ до матеріалів досудового розслідування. Станом на час подання клопотання підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 не ознайомились з матеріалами кримінального провадження, хоча мали можливість та належні умови для реалізації права на доступ до матеріалів. Так, слідчим вживалися заходи щодо реалізації права підозрюваного на доступ до матеріалів кримінального провадження, зокрема надсилалися повістки про виклик для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, підозрюваному ОСОБА_4 , адвокату ОСОБА_5 , а також неодноразово здійснювалися телефонні дзвінки з метою визначення дати та часу, однак станом на сьогоднішній день підозрюваний ОСОБА_4 та адвокат ОСОБА_5 , до органу досудового розслідування не з`явилися жодного разу. Про причини не прибуття до органу досудового розслідування в період часу з 19.07.2023 по 17.08.2023, а ні підозрюваний ОСОБА_4 , а ні адвокат ОСОБА_5 , не повідомили. Орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 здійснюють свідоме зволікання при проведенні ознайомлення із матеріалами досудового розслідування, оскільки органу досудового розслідування не повідомлено про причини не ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, обставин, що перешкоджають проведенню такої процесуальної дії, тобто останні свідомо зловживають своїми процесуальними правами.

Прокурор в судове засідання не з`явився, подав заяву, в якій підтримав внесене клопотання та просив його задовольнити з підстав, зазначених у ньому, додавши, що стороні захисту залишилось ознайомитись з 1 томом матеріалів кримінального провадження.

Підозрюваний та його захисник в судове засідання не з`явились, захисником - адвокатом ОСОБА_5 подані письмові заперечення, в яких сторона захисту просить відмовити в задоволенні клопотання, посилаючись на те, що прокурором жодним чином не було повідомлено стороні захисту про необхідність ознайомитись з матеріалами кримінального провадження. Також стороною обвинувачення не було здійснено жодних викликів підозрюваного разом з його захисниками задля вручення будь-яких повідомлень про необхідність ознайомитись з матеріалами кримінального провадження, при цьому достеменно знаючи, що сторона захисту з`являється за кожним викликом сторони обвинувачення. Тому сторона захисту наголошує на недоведеності стороною обвинувачення тверджень стосовно зволікання сторони захисту щодо ознайомлення щ матеріалами кримінального провадження. Звертає увагу, що матеріали кримінального провадження складають близько 20 томів, а тому запропоновані прокурором обмеження на ознайомлення жодним чином не може бути виконано стороною захисту, адже 7 днів на ознайомлення з такою кількістю томів жодним чином не може вважатись «розумними строками» на ознайомлення. Стверджує, що сторона захисту не закінчила підготовку до захисту, а обмеження строку на ознайомлення з матеріалами може завдати суттєвої шкоди позиції сторони захисту. Також зазначає, що сторона захисту жодним чином не зволікає із ознайомленням із матеріалами, потреба у обмеженні строку на ознайомлення повністю відсутня.

Вивчивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Встановлено, що у провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0001535 від 19.07.2023 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 367 КК України.

19.07.2023 р. прокурором Подільської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 повідомлено підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_5 про завершення досудового розслідування у даному кримінальному провадження, що підтверджується підписами сторони захисту із зазначенням дати та часу (19.07.2023 р. о 18.40 год.).

19.07.2023 р. прокурором Подільської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 надано доручення в порядку ст. 290 КПК України ст.слідчому СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 надати доступ підозрюваному та його захиснику до матеріалів досудового розслідування.

Як вбачається з наданих документів, ст.слідчим СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 засобами поштового зв`язку було надіслано підозрюваному та його захиснику (на їх поштові адреси) повідомлення про необхідність прибуття до органу досудового розслідування для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування кримінального провадження з графіком з 09.08.2023 р. по 11.08.2023 р. та з 14.08.2023 р. по 18.08.2023 р. А відтак, слідчий суддя не погоджується із запереченнями сторони захисту щодо їх неповідомлення про необхідність ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.

Згідно наданої копії протоколу про надання доступу до матеріалів кримінального провадження, ознайомлення розпочато 19.07.2023 р., але сторона захисту не ознайомилась з жодним томом. А відтак, суд не бере до уваги заперечення сторони захисту щодо незволікання з ознайомленням з матеріалами кримінального провадження.

В зв`язку з чим, слідчий суддя дійшов висновку, що сторона захисту недобросовісно користується своїми процесуальними правами та зволікає з ознайомленням з матеріалами справи.

Рішенням Конституційного Суду України від 18.01.2012 р. № 1-рп/2012 у справі № 1-4/2001 зазначено на те, що право обвинуваченого на ознайомлення із матеріалами справи та право на отримання інформації про закінчення розслідування у кримінальній справі є складовими конституційного права на захист. Ознайомлення обвинуваченого чи його захисника з матеріалами справи є елементом кримінального судочинства і його порядок відповідно до пункту 14 частини першої статті 92 Конституції України визначається законами України. Відтак право на таке ознайомлення не є абсолютним.

Вказаним рішенням Конституційний Суд України вважає, що такі строки на ознайомлення повинні визначатися в кожній справі залежно від обсягу матеріалів справи та їх складності, кількості обвинувачених, дій або бездіяльності (поведінки) обвинуваченого чи його захисника та незалежних від волі обвинуваченого чи його захисника чинників (наприклад, хвороби) тощо. Ознайомлення обвинуваченого чи його захисника з матеріалами справи в межах розумних строків відповідає завданням кримінального судочинства, визначеним у статті 2 Кодексу: охороняти права та законні інтереси фізичних і юридичних осіб, які беруть у ньому участь, а також швидко і повно розкривати злочини, викривати винних та забезпечувати правильне застосування закону з тим, щоб кожний, хто вчинив злочин, був притягнутий до відповідальності і жоден невинний не був покараний. Це, з одного боку, забезпечує реалізацію прав і свобод людини і громадянина, а з іншого - вимагає від особи відповідальної поведінки, зумовленої законними потребами, інтересами інших осіб (зокрема, потерпілого) та суспільства в цілому.

Конституційний Суд України вважає, що вимоги статті 218 КПК України (1960 р.), яким регулювалося ознайомлення обвинуваченого та його захисника з матеріалами кримінальної справи, узгоджуються з практикою Європейського суду з прав людини та з підпунктом „b" пункту 3 статті 6 Конвенції, відповідно до якого кожен обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право мати час і можливості для підготовки свого захисту. Так, Європейський суд неодноразово зазначав, що право на захист не є абсолютним, а за змістом статті 6 Конвенції прийнятними є лише вкрай необхідні заходи, які обмежують право на захист (рішення від 23 квітня 1997 року у справі „Ван Мехелен та інші проти Нідерландів", від 25 вересня 2008 року у справі „Полуфакін і Чернишов проти Росії").

Як зауважив Європейський суд, підпункт „b" пункту 3 статті 6 Конвенції гарантує обвинуваченому „мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту", а це означає, що така підготовка охоплює все, що є „необхідним" для підготовки розгляду справи судом. Крім того, можливості, доступні кожному, хто обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, мають включати ознайомлення - для цілей підготовки свого захисту - з результатами розслідувань, які проводилися протягом усього провадження у справі. Однак питання адекватності часу і можливостей, наданих обвинуваченому, слід вирішувати в контексті обставин кожної конкретної справи (рішення від 21 жовтня 2010 року у справі „Корнєв і Карпенко проти України").

Відповідно до ч. 10 ст. 290 КПК України сторонам кримінального провадження, потерпілому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ. У разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона кримінального провадження або потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів.

Таким чином, зазначена норма КПК України передбачає надання сторонам кримінального провадження достатнього часу для ознайомлення з матеріалами, до яких надано доступ, та лише у разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами.

Зі змісту клопотання прокурора та наданих документів вбачається, що на час подання клопотання сторона захисту не ознайомилась з жодним томом матеріалів, а на час розгляду клопотання прокурором зазначено про те, що на ознайомлення залишився 1 том. При цьому сторона захисту зазначає, що з жодним томом з 20 томів ще не ознайомились.

Відповідно до ч. 2 ст. 3 Конституції України права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Зі змісту ст. 2 КПК випливає, що є три завдання кримінального судочинства: 1) захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень; 2) охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження; 3) забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Суд, зберігаючи неупередженість, повинен створити необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (ч. 6 ст. 22 КПК).

Застосування належної правової процедури означає суворе додержання встановленого кримінальним процесуальним законом порядку досудового розслідування та судового провадження. Саме це є гарантією встановлення об`єктивної істини при здійсненні кримінального провадження, застосування до винного справедливого покарання і не притягнення до кримінальної відповідальності невинуватого.

Пунктом 21 ст. 7 КПК України передбачено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам, до яких, зокрема, відносяться розумність строків.

Відповідно до приписів частин 1, 3 статті 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки.

Критерієм для визначення розумності строків кримінального провадження є: 1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачених та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; 2) поведінка учасників кримінального провадження; 3) спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен обвинувачений має право мати час і можливість для підготовки свого захисту.

В справі «Іглін проти України» (заява № 39908/05) Суд зазначає, що підпункт «b» п. 3 ст. 6 Конвенції гарантує обвинуваченому «адекватний час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту», а отже ця гарантія означає, що підготовка захисту по суті головних обвинувачень може включати проведення з його боку всіх «необхідних заходів».

Аналізуючи практику Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити у справі «Хусейн та інші (Huseyn and others) проти Азербайджану» (рішення від 26 липня 2011 р.) Суд визнав порушення підпункту «b» п. 3 ст. 6 Конвенції, відмітивши, що матеріали обвинувачення були досить великими і включали, поміж іншого, більше 6200 сторінок документів у 22 томах та відео свідчення, записані на 22 відеокасетах. Вивчення такого великого обсягу матеріалів вимагає значного часу для ознайомлення. А тому, Суд, дійшов висновку про наявність серйозних проблем з адекватністю і відповідністю часу і способів, наданих захисту для ознайомлення (пункти 174-178) [14].

У справі «Шопс (Schops) проти Німеччини» (рішення від 13 лютого 2001 р.) суд не визнав порушення підпункту «b» п. 3 ст. 6 Конвенції, так як всі томи справи (132 основних і 2 додаткових - близько 16 000 сторінок в цілому) були направлені адвокату за три тижні до прийняття рішення про продовження попереднього ув`язнення заявника (п.54). При цьому, слід зауважити, що адвокат під час досудового розслідування мав доступ до основних матеріалів, які складали 132 томи в цілому (п.24) [15].

Отже, вищенаведені приклади свідчать, що проблему визначення достатності часу для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження Європейський суд з прав людини вирішує в контексті обставин кожної конкретної справи. Судом не вироблено єдиних критеріїв визначення достатнього часу для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження. А тому, рішення Суду в цьому випадку мають не стільки прецедентний, скільки орієнтуючий характер. Втім, вироблення та тлумачення загальних критеріїв визначення «достатності часу для ознайомлення» є необхідним для забезпечення однакової практики застосування положень ч.10 ст.290 КПК України.

З огляду на вищевикладене, слідчий суддя вважає, що визначення достатності часу для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження має здійснюватися в кожному конкретному випадку індивідуально з врахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них.

Обсяг матеріалів слід визначати з врахуванням кількості аркушів кримінального провадження, кількості та характеристики речових доказів, наявності додатків до протоколів (стенограма, аудіо, відеозапис), які необхідно прослухати чи передивитися. При врахуванні обсягу матеріалів необхідно також брати до уваги те, чи ознайомлювалася сторона захисту, потерпілий з матеріалами досудового розслідування до його завершення в порядку, передбаченому ст.221 КПК України.

Складність матеріалів слід визначати з врахуванням кількості підозрюваних, обвинувачених та епізодів кримінальних правопорушень по яких здійснювалося досудове розслідування. Зокрема, якщо кримінальне провадження здійснюється щодо кримінального правопорушення, вчиненого групою осіб, то це вимагає або визначення черговості ознайомлення з матеріалами, або виготовлення копій матеріалів кожному учаснику кримінального провадження, який буде знайомитися з матеріалами.

Так, у ч.4 ст.290 КПК України визначено, що надання доступу до матеріалів включає в себе можливість робити копії або відображення матеріалів.

В зв`язку з наведеним, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, враховуючи обсяг матеріалів кримінального провадження, з якими захиснику та підозрюваному залишилося ознайомитися, та складності матеріалів кримінального справи, частина з яких є виділеною з матеріалів іншого кримінального провадження (№ 0000170) та є їх копіями, а також часу звернення ухвали до виконання, слідчий суддя вважає необхідним встановити стороні захисту строк для ознайомлення з матеріалами кримінального провадженні терміном в 7 робочих днів з дня постановлення ухвали. Вказаний строк є достатнім часом у цій справі в розумінні підпункту „b" пункту 3 статті 6 Конвенції.

Таким чином, клопотання прокурора є заснованим на законі, доводи сторони обвинувачення знайшли своє підтвердження в ході судового засідання, в зв`язку з чим клопотання, з урахуванням строку, який встановлюється слідчим суддею, підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 290 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 про встановлення стороні захисту строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадженні № 0001535 від 19.07.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 367 КК України, - задовольнити.

Встановити підозрюваному ОСОБА_4 та його захиснику - адвокату ОСОБА_5 строк для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження № 0001535 від 19.07.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 367 КК України, - 7 (сім) робочих днів з дня постановлення ухвали.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. КиєваОСОБА_1