Провадження № 1-кс/947/8715/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.07.2023 року м. Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 за участю прокурора ОСОБА_3 ,підозрюваного ОСОБА_4 його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №4 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 яке погоджено прокурором Київської Окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Горлівка Донецької області, громадянин України, українець, із середньою освітою, неодружений, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та фактично мешкаючий за адресою: АДРЕСА_2 , за попередніми даними раніше не судимий,-

підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до слідчого судді Київського районного суду м. Одеси з клопотанням погодженого з прокурором Київської Окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 .

Досудовим розслідуванням встановлено, що 02.07.2023 приблизно о 17 годині 55 хвилин перебуваючи на розі вулиць Львівської та Довгої в м. Одесі, ОСОБА_4 , побачив раніше незнайому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка в цей час проходила по тротуару по АДРЕСА_3 , у якої на шиї висів золотий ланцюжок, якірного плетіння із золотим хрестиком, після чого у ОСОБА_8 виник злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану.

В подальшому, реалізуючи свій злочинний намір спрямований на відкрите заволодіння майном ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , вступив у злочинну змову із ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Так, ОСОБА_4 і ОСОБА_8 , розподілили між собою ролі таким чином, ОСОБА_4 відкрито заволодіє майном ОСОБА_7 а ОСОБА_8 буде слідкувати за навколишньою обстановкою.

Продовжуючи свій злочинний намір спрямований на відкрите заволодіння майном ОСОБА_7 , діючи умисно, в умовах воєнного стану, ОСОБА_4 і ОСОБА_8 прослідкували за ОСОБА_7 , де на АДРЕСА_4 , біля будинку № 30/1 підбігли до ОСОБА_7 , в цей момент ОСОБА_4 шляхом ривка зірвав з шиї потерпілої ОСОБА_7 золотий ланцюжок, якірного плетіння, довжиною 55 см, 585 проби, 9,49 г. вартістю 12549 гривень та почав бігти у зворотному напрямку, в цей час з ланцюжка на землю впав золотий хрестик, 585 проби, вагою 5,31 г. вартістю 9207 гривень 97 копійок, який ОСОБА_8 підібрав з землі, утримуючи викрадене майно, не реагуючи на законну вимогу потерпілої про повернення викраденого майна, зникли з місця вчинення кримінального правопорушення, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, спричинивши ОСОБА_7 майнову шкоду на загальну суму 21 тисяча 756 гривень 97 копійок.

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого: ч. 4 ст. 186 КК України тобто у відкритому викраденні чужого майна (грабежі), за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану.

За даним фактом 04.07.2023 слідчим відділенням відділу поліції № 4 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області зареєстровано кримінальне правопорушення№0000432за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -

ОСОБА_4 06.07.2023 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити.

Підозрюваний та захисник проти задоволення клопотання заперечували, зважаючи на його необґрунтованість підозри та непричетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення. Зазначали про грубі порушення КПК України під час здійснення досудового розслідування.

Вислухавши доводи учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Наявність підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

- протоколом прийняття заяви від ОСОБА_7 про вчинення відносно неї кримінального правопорушення;

- протоколом допиту в якості потерпілої ОСОБА_7 яким встановлено обставини події та опис правопорушника;

- протоколами пред`явлення особи для впізнання потерпілій ОСОБА_7 під час якого остання впізнала ОСОБА_4 , як особу, яка вчинила відносно неї кримінальне правопорушення;

-протоколами огляду відеозаписів,

При вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри, належить прийняти до уваги п. 57 рішення ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» від 29 серпня і 24 жовтня 1997 року, згідно до якого наявність «обґрунтованої підозри» означає, що вже існують факти або інформація, які спроможні переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа, ймовірно, вчинила правопорушення.

А також рішення ЄСПЛ по справі «Мюрей проти сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, в якому зазначено, що факти, які породжують підозру, не обов`язково мають такий саме рівень з`ясовності, який потребується на пізнішому етапі кримінального провадження, тобто факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку.

За такого, слідчий суддя, приходить до висновку про те, що на данному початковому етапі досудового розслідування існує обґрунтованість підозри по кримінальному провадженню за №0000432 від 04.07.2023 року відносно ОСОБА_4 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.186 КК України.

Доводи щодо суперечностей під час здійснення впізнання будуть з`ясовані під час подальшого досудового розслідування.

Враховуючи зазначене, а також обставини вчинення кримінального правопорушення, є підстави вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також вчинити аналогічне кримінальне правопорушення.

Зазначені ризики обґрунтовуються тим, що ОСОБА_4 за матеріалами досудового розслідування залишив місце злочину, тим самим зникнувши з місця злочину намагався втекти та уникнути від відповідальності, оскільки усвідомлює, що санкція ч. 4 ст. 186 КК України передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від семи до десяти років у зв`язку з чим може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; Він може вчинити інші кримінальні правопорушення, оскільки офіційно не працевлаштований, немає постійного джерела доходів. Крім того, підозрюваний не має постійного місця проживання та роботи, сім`ї за місцем здійснення досудового розслідування.

Таким чином, прокурором під час розгляду клопотання, відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, доведено недостатність для запобігання вказаному ризику застосування до підозрюваного більш м`яких ніж тримання під вартою запобіжних заходів, а це у свою чергу, враховуючи обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст.186 КК України, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, згідно ч.1, п.5 ч.2 ст.183 КПК України, є підставою для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального злочину у сфері обігу наркотичних засобів в умовах воєнного стану, що свідчить про підвищену суспільну небезпеку протиправних дій, а також високий ступінь встановлених ризиків, то слідчий суддя приходить до висновку, що лише застава в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 214 720грн. зможе забезпечити виконання підозрюваною ОСОБА_4 обов`язків, передбачених цим Кодексом.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 184, 193, 194 КПК України,

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ ВП №4 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 яке погоджено прокурором Київської Окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 01 вересня 2023 року включно.

Визначити розмір застави в сумі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень, за умови внесення якої на призначений для цього депозитний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеської області, ОСОБА_4 , слід негайно звільнити з - під варти.

Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок №UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача - ДКСУ м.Київ, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави підозрюваного звільнити з-під варти негайно та покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , обов`язки строком 01 вересня 2023 року включно, передбачені ч.5 ст.194 КПК України: повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування зі свідками у вказаному кримінальному провадженні; здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.8, ч.10, ч.11 ст.182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1