Справа № 216/5447/23
провадження 1-кс/216/2248/23
УХВАЛА

іменем України

19 серпня 2023 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

Головуючого, слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю : секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисників адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №2 клопотання старшого слідчого СВ Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_8 , погоджене прокурором Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001685 від 17.08.2023 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, громадянина України, не одруженого, маючого на утриманні малолітніх синів 2014 та 2020 року народження,, працюючого ФОП « ОСОБА_9 », зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України, -

в с т а н о в и в:

18.08.2023 року до слідчого судді надійшло вказане клопотання слідчого, яке мотивовано тим, що 17.08.2023 року приблизно о 13:20 годин, в світлий час доби, по сухому асфальтному покриттю проїзної частини вул. Кропивницького з боку вулиці Кресівська в напрямок вулиці Уфимська в Покровському районі м. Кривого Рогу, рухався зі значним перевищенням швидкості технічно справний автомобіль «FORD MUSTANG», реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_7 , який керував автомобілем у стані алкогольного сп`яніння, чим порушив п. 2.9 а) ГІДР України.

В цей же час, попереду автомобілю «FORD MUSTANG», у зустрічному напрямку поблизу заїзду на прилеглу територію будинку 55 по вул. Кропивницького з увімкнутим показником лівого повоооту виконував маневр лівого повороту автомобіль «CHERY AMULET», реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_2 , в салоні зазначеного транспортного засобу, на задньому пасажирському сидінні зправа знаходились пасажири ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Під час руху водій ОСОБА_7 , діючи з кримінальною протиправною недбалістю, проявив неуважність до дорожньої обстановки та її змінам, рухаючись з перевищенням дозволеної в населеному пункті швидкості руху, не зменшив швидкість руху керованого ним автомобіля «FORD MUSTANG» до дозволеної на даній ділянці дороги, в населеному пункті, а саме 50 кілометрів на годину, чим порушив вимоги п п. п. 1.5; 2.3 (б); 12.4 Правил дорожнього руху України.

Внаслідок порушення зазначених правил безпеки дорожнього руху, виконання яких було необхідною та достатньою умовою для запобігання події, водій ОСОБА_7 допустив зіткнення керованого ним автомобіля «FORD MUSTANG» з автомобілем «CHERY AMULET», від чого ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_13 , отримали тілесні ушкодження. При цьому ОСОБА_14 отримала тілесні ушкодження у вигляді: тупої поєднаної травми тіла у вигляді закритої черепно - мозкової травми (садна лобової області, забій головного мозку, сдавления головного мозку субдуральною гемоперитонеумом), які згідно висновку судово-медичної експертизи № 1312 від 18.08.2023 року за своїм характером відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, за ознакою небезпеки для життя.

Між порушенням водієм ОСОБА_7 Правил безпеки дорожнього руху, а саме вимог п. 12.4 Правил дорожнього руху України та настанням наслідків - спричинення тяжкого тілесного ушкодження потерпілій ОСОБА_11 є прямий причинний зв`язок.

Дії ОСОБА_7 кваліфіковано за ч. 1 ст. 286-1 КК України за ознаками порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, що заподіяло потерпілому тяжке тілесне ушкодження

17.08.2023 року о 20 год. 20 хв. ОСОБА_7 фактично затримано в порядку ст. 208 КПК України.

18.08.2023 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України.

Встановлені під час досудового розслідування обставини, які підтверджуються доданими до цього клопотання матеріалами, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 вказаного кримінального правопорушення та існування ризиків, передбачених п.п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Посилаючись на викладене, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і запобігання існуючим ризикам, слідчий просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, із можливістю внесення застави в розмірі 1000 (однієї тисячі) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно становить 2684000 гривень, оскільки більш м`які запобіжні заходи у даному випадку є недостатніми.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання слідчого підтримали та просив його задовольнити із наведених у ньому підстав.

Підозрюваний ОСОБА_7 та його захисники, кожен окремо, проти задоволення вказаного клопотання заперечували та просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або зменшити розмір застави, посилаючись на необґрунтованість підозри, недоведеність заявлених ризиків, а також непомірний розмір застави, заявлений прокурором, зазначивши, що ОСОБА_7 має міцні соціальні зв`язки, не має намірів ховатися від органів досудового розслідування та незаконно впливатии на хід досудового розслідування, допомагаючи потерпілим.

Заслухавши учасників процесу, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0001685 від 17.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушеня, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України.

17.08.2023 року о 20 год. 20 хв. ОСОБА_7 фактично затримано в порядку ст. 208 КПК України, а 18.08.2023 р. йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186-1 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення на цій стадії кримінального провадження підтверджується доданими до клопотання матеріалами, а саме: протоколом огляду місця ДТП від 17.08.2023 року; висновком судово-медичної експертизи відносно ОСОБА_11 № 1312 від 18.08.2023 року; висновком інженерно-транспортної експертизи за експертною спеціальністю 10.1 «Дослідження обставин і механізму ДТП» від 18.08.2023 року № СЕ-19/112-23/7994-ІТ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 від 18.08.2023 року; протоколом слідчого експерименту з потерпілим ОСОБА_10 від 18.08.2023 року; протоколом огляду документів від 18.08.2023 року; заявою від ОСОБА_15 , від 18.08.2023 року; висновком медичного огляду на стан сп`яніння ОСОБА_7 .

З огляду на вимоги ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Також, слід зазначити, що під час розгляду клопотання про застосування до особи запобіжного заходу слідчий суддя уповноважений лише перевірити питання обґрунтованості підозри щодо вчинення особою кримінального правопорушення. Питання наявності в діях особи складу кримінального правопорушення належить до компетенції суду під час розгляду кримінального провадження по суті.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя також враховує, що згідно з рішеннями ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити злочин.

Таким чином, відповідно до вимог ч.2 ст.177, п.1 ч.1 ст.178, ч.1 ст.194 КПК України слідчий суддя на підставі розумної оцінки наданих стороною обвинувачення доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Матеріалами кримінального провадження, зазначеними вище підтверджено факт порушенням водієм ОСОБА_7 Правил безпеки дорожнього руху, а саме вимог п. 12.4 Правил дорожнього руху України який знаходився у стані алкогольного мп`яніння та настанням наслідків - спричинення тяжкого тілесного ушкодження потерпілій ОСОБА_11 , між чим є прямий причинний зв`язок, що підтверджуується, зокрема, зазначеними вище експртними висновками, висновком медичного огляду на стан сп`яніння водія ОСОБА_7 , тому, слідчий суддя вважає пред`явлену підозру цілком обґрунтованою.

Крім того, на підтвердження доводів сторони обвинувачення слідчий суддя звертає на увагу на ті обставини, що протягом лише тільки 2023 року ОСОБА_7 6 разів було притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 122 КУпАП за перевищення встановлених обмежень швидкості руху.

З цих підстав, доводи сторони захисту суд не приймає до уваги, які не спростовують вказаних висновків слідчого судді.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), тому можуть бути застосовані лише за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ).

Таким чином, оскільки ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, який хоч і є необережним, але його вчинення пов`язане із перебуванням особи у стані алкогольного сп`яніння, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, наразі, у суді стосовно нього розглядається інше кримінальне провадження по обвинуваченню у вчиненні нетяжких злочинів. Тяжкість покарання, яка загрожує підозрюваному, у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення можуть спонукати підозрюваного до виїзду до будь - якої країни, оскільки згідно довідки військово-лікарської комісії від 18.10.2022 р. його визнано непридатним до військової служби із виключенням з військового обліку, що дозволяє йому безперешкодно виїзжати за межі країни під час дії воєнного стану. Обставини кримінального правопорушення до кінця не з`ясовані у зв`язку із невеликим проміжком часу після події, тому, залишаючись на свободі, підозрюваний матиме змогу незаконно впливати на свідків, потерпілих з метою штучного створення хибної доказової бази для свого захисту, а також переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, що вказує на наявність існування ризиків, передбачених п. п. 1,3 ч.1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи зазначені обставини, слідчий суддя дійшов висновку про наявність достатніх підстав для застосування до підозрюваного найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки стороною обвинувачення доведено, що саме такий запобіжний захід відповідає тяжкості кримінального правопорушення й даним про особу підозрюваного, а також є співмірним з реально існуючими ризиками, запобігти яким, окрім як застосуванням такого виняткового запобіжного заходу, - неможливо.

У зв`язку з цим жоден із більш м`яких запобіжних заходів у даних фактичних обставинах не буде ефективним і доцільним, оскільки застосування особистого зобов`язання, домашнього арешту у нічний час не зможе забезпечити гарантії належної процесуальної поведінки підозрюваного, тому слідчий суддя не вбачає підстав для можливості застосування інших запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою, за їх недостатністю для запобігання наявним ризикам та забезпечення виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків і належної поведінки.

Тому, доводи сторони захисту з цього приводу суд не приймає до уваги, які не спростовують вказаних висновків суду.

Разом з тим відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Частиною 4 ст. 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно з ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 6 ст. 182 КПК України у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб виключити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Ураховуючи обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан підозрюваного, який зареєстрований як ФОП, має регулярний дохід, що підтверджується податковою декларацією платника податку за 2022 року, а також нерухоме майно у власності, що випливає із Державного реєстру прав на нерухоме майно..., виходячи із того, що ОСОБА_7 є інвалідом 2 групи, проходить реабілітаційні заходи, у нього на утриманні знаходяться двоє малолітніх дітей, а також матір пенсійного віку. Враховуючи наявні ризики, а також, поведінку підозрюваного після вичнення ДТП, який здійснив необхідну допомогу потерпілим, а зараз здійснює матеріальні витрати на лікування потерпілої ОСОБА_11 , яка перебуває у лікарні, маючи намір здійснювати їх і в подальшому. Тому, слідчий суддя дійшов висновку, що пропорційним тому ступеню небезпеки, ризики якого є в кримінальному провадженні, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, є застава як альтернатива запобіжному заходу у вигляді тримання під вартою, у розмірі 536800 грн., що відповідає 200 прожитковим мінімумам для працездатних осіб, розмір якої буде достатнім для виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не буде завідомо непомірним для нього.

На думку слідчого судді, саме такий розмір застави буде співмірним з існуючими в кримінальному провадженні ризиками й достатнім стримуючим засобом, який зможе забезпечити гарантії належної поведінки підозрюваного та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193-196, 369-372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком у 60 днів, починаючи з моменту фактичного затримання в порядку ст. 208 КПК України, тобто, з 20:20 год. 17 серпня 2023 року.

Визначити кінцевий строк дії ухвали 14 жовтня 2023 року включно.

Визначити заставу в розмірі 536800 (п`ятсот тридцять шість тисяч вісімсот) грн,, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою.

В решті вимог клопотання відмовити.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у визначеному розмірі протягом дії цієї ухвали.

У разі внесення застави й звільнення підозрюваного ОСОБА_7 з-під варти, зобов`язати його прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду та покласти на нього строком до 14 жовтня 2023 року включно такі обов`язки:

- не відлучатися із м. Кривого Рогу Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками, а також потерпілими будь-яким способом, за виключенням проведення слідчих та процесуальних дій у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідного органу ТУ Державної міграційної служби України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи слідчому, у провадженні якого перебуває дане кримінальне провадження, пов`язані із виключенням з військового обліку, що дають право на виїзд за кордон ОСОБА_7 .

З моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в цій ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 цього Кодексу.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу негайно після її оголошення вручити підозрюваному, захиснику, слідчому, прокурору та направити директору Державної установи «Криворізька установа виконання покарань (№3)» для виконання.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції Дніпровського апеляційного суду, а особою, яка перебуває під вартою, у той же строк з моменту вручення їй копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_16