Справа № 185/4678/23
Провадження № 1-кп/185/638/23
У Х В А Л А

07 серпня 2023 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000118 від 09 червня 2021 року за обвинуваченням ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , кожного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. ст.28, ч. 2 ст. 162; ч.2 ст.307; ч.3 ст. 368; ч.3 ст.15, ч.3 ст.368; ч.2 ст.28, ч. 3 ст.371 КК України,

за участю:

прокурора - ОСОБА_6

захисників - адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_8

обвинувачених - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5

В С Т А Н О В И В:

Заставодавцем ОСОБА_7 подано клопотання про зменшення розміру визначеної раніше застави відносно обвинуваченого ОСОБА_4 та повернення 349999 грн. заставодавцю, за умови зменшення, перерахування 50000 грн. на потреби ЗС України. Прокурор заперечував проти клопотання.

Клопотання вмотивоване тим, що заставодавець вніс 399000 грн. застави за обвинуваченого, на даний час сплив термін покладених на обвинуваченого обов`язків, також немає жодних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, бо немає обґрунтованих підстав вважати, що його підзахисний переховуватиметься. Не має підстав вважати, що обвинувачений знищить речі чи документи та впливатиме на свідків. Також обвинувачений не вчинить іншого правопорушення та не перешкоджатиме провадженню іншим чином. Зокрема, з позиції захисника, докази вже досліджуються судом. Та за 6 місяців після внесення застави немає даних про порушення обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Також заставодавець повідомив, що він з 2021 року має статус внутрішньо переміщеної особи, а в лютому 2022 року взятий на квартирний облік, бо він, дружина та малолітня дитина не мають власного житла, тому кошти потрібні для придбання житла.

Відповідно до ухвали Дніпровського апеляційного суду від 14 березня 2023 року слідує, що наявний ризик впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні. Відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу, та не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

Також апеляційна інстанція констатувала, що на підтвердження наявності ризику впливу на свідків, прокурором було зазначено, що обвинувачений погрожував побиттям свідку в разі відмови виконувати протиправні вказівки, що підтверджується матеріалами НСРД, а згідно із висновком експерта Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз СБУ №115 від 29.07.2022 року ОСОБА_4 09.09.2021 року погрожував свідку ОСОБА_9 під час вимагання неправомірної вигоди. Також апеляційна інстанція встановила, що обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється, так як підозрюваний, використовуючи службове становище може продовжити злочинну діяльність та вчиняти дії з метою ухилення від кримінальної відповідальності, окрім цього, з врахуванням обставин обвинувачення визначено заставу в розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 805200 гривень.

Частиною 1 статті 182 КПК України визначено, що застава застосовується з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків. При цьому застава не є забезпеченням виключно додаткових обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України, а є також забезпеченням виконання інших процесуальних обов`язків, передбачених КПК України для підозрюваних, обвинувачених.

Відповідно до ч. 11 ст. 182 КПК України застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Таким чином, застосований запобіжний захід у вигляді застави за приписами ч. 11 ст. 182 КПК України діє упродовж усього кримінального провадження, якщо інше не буде встановлено судовим рішенням.

Отже, навіть після спливу строку дії процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, які покладалися на особу слідчим суддею, щодо підозрюваного, обвинуваченого продовжують діяти загальні процесуальні обов`язки, визначені ч. 7 ст. 42 КПК України. У забезпечення виконання вказаних обов`язків у подальшому протягом усього кримінального провадження і застосовується такий запобіжний захід як застава.

Вирішуючи питання наявності підстав для зменшення розміру застави, суд враховує, що на даний час заставодавцем не надано доказів наявності нових обставин, які би спростовували встановлені апеляційною інстанціє ризики. Адже судовий розгляд тільки розпочато.

Щодо повідомлення заставодавцем особистих обставин, то вказані обставини вже існували на момент внесення ним застави, і не є новими на даний час.

А тому суд вважає, що з врахуванням відсутності нових обставин, відсутні підстави для зменшення розміру застави.

Окрім того, відповідно до листа ВС від 03 березня 2022 року рекомендовано зважати на обставини воєнного стану та, за наявності необхідних для цього підстав, за клопотанням підозрюваного доречно ухвалювати рішення про зміну запобіжного заходу у вигляді застави на особисте зобов`язання, якщо відповідне клопотання обгрунтовується бажанням використати кошти, передані в заставу, для їх подальшого внесення на спеціальні рахунки Національного банку України для цілей оборони України.

Однак в даному клопотанні, перерахування коштів на потреби ЗСУ в сумі 50000 грн., заставодавцем чітко поставлено в залежність від зменшення застави на 349999 грн., що фактично позбавляє суду можливості вирішувати питання про часткове задоволення вказаного клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст.. 372 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання заставодавця ОСОБА_7 про повернення застави, внесеної в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 , відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1