Справа № 953/8348/23
н/п 1-кс/953/6977/23
"08" вересня 2023 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
Вищевказаний мобільний телефон передати на відповідальне зберігання потерпілому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином.
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповіднодо вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів .
Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідноп. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Під час досудового розслідування встановлено, що 25.08.2023 до ХРУП №1 надійшла заява від ОСОБА_5 про те, що 19.06.2023, за адресою: АДРЕСА_1 невідома особа, в період дії воєнного стану, здійснила крадіжку мобільного телефону марки "Redmi 6A", тим самим завдала матеріальної шкоди потерпілому.
В ході огляду речей від 07.09.2023 у свідка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 , вилучено мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 6A» «Gold 2 Gb RAM 16 Gb Rom», imei 1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 .
Вищевказаний мобільний телефон вилучено та запаковано до паперового конверту.
Органом досудового розслідування встановлено, що мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 6A» «Gold 2 Gb RAM 16 Gb Rom», imei 1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 , з серійним номером НОМЕР_3 належить потерпілому по даному кримінальному провадженню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_3 . Факт власності даного мобільного телефону підтверджується допитом у якості потерпілого від 04.09.2023 та протоколом огляду предметів наданих потерпілим від 04.09.2023.
Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України, слідчий суддя при задоволенні клопотання про арешт майна, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаться на інтересах інших осіб.
Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Таким чином, існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вищезазначені речі, є доказом злочину, містять відомості про обставини, що встановлюються під час кримінального провадження.
Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Вилучене майно підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.
Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання прокурора задовольнити.
Накласти арешт на мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 6A» «Gold, 2 Gb RAM 16 Gb Rom», imei 1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 , добровільно виданий ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , належний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,, із забороною відчуження та розпорядження.
Мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 6A» «Gold, 2 Gb RAM 16 Gb Rom», imei 1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 передати на відповідальне зберігання потерпілому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1