У Х В А Л А

Іменем України

18 серпня 2023 року м.Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали звернення ОСОБА_2 про скасування арешту за матеріалами кримінального провадження №0000259 від 13.03.2023,

В С Т А Н О В И В:

До Деснянського районного суду міста Києва 16.08.2023 надійшло звернення ОСОБА_2 про скасування арешту з грошових коштів та мобільного телефону, накладного ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 05.04.2023 за матеріалами кримінального провадження №0000259 від 13.03.2023, виявлених та вилучених в ході проведення обшуку в квартирі АДРЕСА_1 .

Ознайомившись з матеріалами звернення, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 Кримінального-процесуального кодексу України, якою встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю, або частково.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Водночас, ОСОБА_2 подає до суду звернення у формі заяви, за змістом якої просить витребувати матеріали кримінального провадження та копії повідомлень про підозру щодо вчинення в минулих роках службових злочинів, посадовими особами із складу групи досудового розслідування вказаного кримінального провадження; скасувати частково арешт накладений ухвалою слідчого судді від 05.04.2023 та зобов`язати уповноважену особу повернути грошові кошти та мобільний телефон. Обґрунтування доводів заявника, фактично зводиться до незгоди із застосованим заходом забезпечення кримінального провадження, яке за своєю суттю фактично є апеляційною скаргою на ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва. Використанні заявником вислови та порівняння, є неприхованим звинуваченням у корупційній зацікавленості службових осіб правоохоронних органів та суду, при накладенні арешту на вилучене майно. Правові підстави для скасування арешту, визначенні абз.2 ч.1 ст.174 КПК України, заявником не приведені, у зв`язку з чим, слідчий суддя при розгляді клопотання по суті позбавлений можливості надати правову оцінку доводам заявника щодо відсутності потреби у подальшому його застосуванні або необґрунтованості накладеного арешту.

Звертає на себе увагу той факт, що висуваючи вимоги щодо часткового скасування арешту, заявником не визначено в який саме частині арешт підлягає скасуванню. Ненадання до звернення копії судового рішення, заходи забезпечення за яким оскаржуються, унеможливлює визначення в чому полягає частковість скасування арешту.

Вирішення наведених питань в судовому засіданні є неможливим, оскільки заявниця наполягає на розгляді звернення за її відсутності.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, що є принципом диспозитивності розгляду.

Керуючись ст. ст. 167, 170, 174, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті провадження за клопотанням ОСОБА_2 про скасування арешту за матеріалами кримінального провадження №0000259 від 13.03.2023.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1