Номер справи 703/3647/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2023 року м. Сміла

Слідчий суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Сміла клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 , погоджене процесуальним керівником - прокурором Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 03.07.2023 під №0000053, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Балаклея Смілянського району Черкаської області, громадянина України, з вищою освітою, не працюючого, не одруженого, має на утриманні неповнолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

затриманого в порядку ст.208 КПК України 03.08.2023 о 12 год. 14 хв. (час фактичного затримання 12 год. 02 хв.),

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України,

у с т а н о в и в :

Старший слідчий СВ ВП №2 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 в кримінальному провадженні №0000053 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України.

У обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_4 органом досудового розслідування підозрюється в тому, що він, з початку червня 2023 року умисно, з корисливих мотивів, перебуваючи в адміністративних межах Смілянської міської ради, вимагав у ОСОБА_7 , який є військовозобов`язаним, неправомірну вигоду в сумі 20000 грн. за здійснення впливу на службових осіб ІНФОРМАЦІЯ_3 за прийняття рішення пов`язане з направленням останнього для проходження медичного огляду до КНП «Смілянська міська лікарня», що сприятиме ухиленню від військової служби. Після отримання направлення на проходження обстеження у спеціалізованого лікаря, ОСОБА_7 передав у червні та липні 2023 року ОСОБА_4 , на його вимогу, грошові кошти в загальній сумі 20 000 гривень.

У подальшому ОСОБА_4 продовжив вимагати у ОСОБА_7 неправомірну вигоду в розмірі 5000 дол. США, за здійснення впливу на службових осіб медичних установ, уповноважених на прийняття відповідних рішень за оформлення групи інвалідності, що надає можливість ухилитись від військової служби.

Так, ОСОБА_4 , приблизно о 11 год. 30 хв. 03.08.2023 прибув до Холоднянської сімейної амбулаторії, що по АДРЕСА_3 , по місцю роботи ОСОБА_7 , де від останнього отримав частину неправомірної вигоди в розмірі 2000 дол. США де і був затриманий працівниками Служби безпеки України.

За даним фактом було внесено відомості до ЄРДР під № №0000053 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України.

03.08.2023 о 12 год. 14 хв. (час фактичного затримання 12 год. 02 хв.) ОСОБА_4 затримано в порядку ст.208 КПК України

За доводами слідчого причетність ОСОБА_4 до вчиненого кримінального правопорушення підтверджується зібраними доказами та, враховуючи наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме: можливість переховування від органів досудового розслідування та суду, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років з конфіскацією майна, незаконного впливу на свідків по даному кримінальному провадженню, вчинення іншого кримінального правопорушення, а також враховуючи, що підозрюваний не одружений, не працює, що вказує на відсутність у нього міцних соціальних зв`язків, просила застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Також, зважаючи на тяжкість кримінального правопорушення та суспільну небезпеку, розмір застави просила визначити в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214720 грн.

Уважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити його належної процесуальної поведінки.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане слідчим клопотання та надав пояснення, аналогічні його обґрунтуванню.

Захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання про обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, заперечував. Вказав, що підозра є необґрунтованою, із внесених до ЄРДР відомостей не вбачається складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КУпАП. Зазначив, що в протоколі допиту ОСОБА_7 не зазначено, що його підзахисний вимагав кошти та нав`язував свідку свої послуги. Також зазначив, що ОСОБА_4 має місце реєстрації та постійне місце проживання, раніше був працевлаштований, має авторитет, також має на утриманні дітей, за місцем проживання характеризується позитивно, має стійкі соціальні зв`язки, до кримінальної відповідальності не притягувався, що має бути враховано судом відповідно до вимог ст.178 КПК України. Повідомив, що його підзахисний хворіє та є особою з інвалідністю, про що надав відповідні докази. Ураховуючи викладене вважає, що підстав для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно його підзахисного відсутні. Просив застосувати інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Підозрюваний підтримав позицію свого захисника та вказав, що ОСОБА_8 знає більше 20 років, завжди йому допомагав та не вимагав з нього коштів. Тому, що саме спонукало ОСОБА_8 написати відносно нього, ОСОБА_4 , заяву до правоохоронних органів йому не зрозуміло. Вказав, що жодного впливу на свідків він чинити не має наміру. Також зазначив, що вказаний прокурором розмір застави є для нього непомірним. Просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт, який він не буде порушувати.

Cлідчий суддя, заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали та проаналізувавши у системному зв`язку усі наявні на час розгляду клопотання відомості, які мають пряме та опосередковане значення при вирішення питання застосування заходу забезпечення кримінального провадження, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин в їх сукупності, приходить до наступного.

Як убачається з матеріалів кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000053, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одними із заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ст.132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно з положеннями ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 - п. 3 частини 1 даної статті та відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.

Застосування запобіжних заходів з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання будь-яким спробам перешкоджання проведення досудового розслідування та судового провадження (ризики). Крім того, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри вчинення особою кримінального правопорушення (ст.177 КПК України).

Стаття 178 КПК України зобов`язує суд при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім ризиків, визначених у статті 177 КПК України, на підставі наданих сторонами матеріалів кримінального провадження оцінити в сукупності всі обставини, що можуть вплинути на прийняття цього рішення, перелік яких, крім іншого, міститься у частині 1 вказаної норми.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують таку ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться у клопотанні слідчого, прокурора. Частина 5 вищевказаної статті передбачає, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно зі статтею 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застосовується виключно у випадках, передбачених частиною 2 статті 183 КПК України.

Відповідно до п.4 ч.1 ст. 178 КПК України під час обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, включаючи міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців.

Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).

У справі «Кавала проти Туреччини» (заява 28749/18, рішення від 10.12.2019) Європейський Суд з прав людини констатував, що не потрібно, щоб особі, яку затримали, в кінцевому рахунку було пред`явлено обвинувачення або представлено перед судом. Метою затримання є подальше розслідування кримінальної справи шляхом підтвердження або зняття підозр, які є підставою для затримання. Таким чином, факти, які викликають підозру, не повинні бути такого ж рівня, як ті, які необхідні для обґрунтування обвинувального вироку або навіть притягнення до відповідальності, що настає на наступному етапі процесу кримінального розслідування

Зазначене свідчить про те, що на стадії вирішення питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя не може надавати оцінку «обґрунтованості підозри» в розрізі оцінки всіх доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення.

Так, при прийнятті рішення, слідчий суддя враховує, що відділом поліції №2 ЧРУП ГУНП в Черкаській області зареєстроване кримінальне провадження №0000053 за обставинами, що вказані у клопотанні.

До клопотання додано копії документів, відомості з яких обґрунтовують підозру ОСОБА_4 , а саме: протокол допиту свідка від 03.07.2023, протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 03.02.2023 та протокол допиту свідка від 03.08.2023.

Відповідно до ст.3 Загальної декларації прав людини, ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст.176-178 КПК України, п.3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 25 квітня 2003 року № 4 «Про практику застосування судами запобіжного заходу у виді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства» запобіжний захід - тримання під вартою має застосовуватися лише за крайньою необхідністю і, як останній захід, при наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний чи обвинувачуваний буде намагатися ухилятися від слідства й суду або від виконання процесуальних рішень, перешкоджатиме встановленню істини у справі, продовжуватиме злочинну діяльність.

У клопотанні слідчим та в судовому засіданні прокурором зазначено, що підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність ризиків, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та вчиняти інше кримінальне правопорушення.

Щодо заявлених прокурором ризиків слідчий суддя зазначає наступне.

Так, прокурор в судовому засіданні вказав на ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду, оскільки останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за яке передбачено покарання від 3 до 8 років позбавлення волі з конфіскацією майна.

Існування цього ризику пов`язане, у першу чергу, із тяжкістю злочину, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 . Так, зокрема, санкція ч.3 ст. 369-2 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з конфіскацією майна. Цей злочин є корупційним, а тому звільнення від кримінальної відповідальності чи звільнення від відбування покарання з випробуванням чи застосування більш м`якого покарання, ніж передбачено законом за цей злочин, не застосовуються.

Згідно із позицією Європейського суду з прав людини зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Вказана обставина узгоджується з практикою ЄСПЛ, зокрема в рішенні у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» Європейський суд з прав людини визначив, що тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Щодо ризику незаконного впливу підозрюваного ОСОБА_4 на свідків кримінального провадження слідчий суддя зазначає наступне.

Так, під час розгляду клопотання слідчим суддею досліджено протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 03 липня 2023 року та 03 серпня 2023 року, який повідомив, що ОСОБА_4 вимагав у нього, свідка, грошові кошти в загальній сумі 7000 доларів США за здійснення впливу на службових осіб ІНФОРМАЦІЯ_3 за прийняття рішення пов`язане з направленням свідка для проходження медичного огляду до КНП «Смілянська міська лікарня», що сприятиме ухиленню від військової служби та в подальшому з метою уникнення мобілізації.

Слідчий суддя зазначає, що ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

Так, слідчий суддя вважає, що на теперішній час ризик впливу підозрюваним на свідка, зважаючи на викладене та у зв`язку із його ознайомленням зі змістом його показань має місце та лише посилюється.

Відтак, з метою уникнення незаконного впливу на свідка, зміни останнім своїх показань, що в подальшому може виключити можливість надання ним правдивих та послідовних показань під час його допиту в ході судового розгляду, слідчий суддя вважає доведеним ймовірність існування вказаного прокурором ризику.

Разом із цим, зважаючи на характер вчиненого кримінального правопорушення, наслідків його вчинення, поведінки підозрюваного, слідчим суддею не виключається можливість вчинення ним іншого кримінального правопорушення.

Слідчий суддя відхиляє доводи захисника підозрюваного щодо необґрунтованості прокурором заявлених ризиків, оскільки такі стороною захисту в судовому засіданні не були спростовані належними доказами.

Посилання сторони захисту лише на наявність міцних соціальних зв`язків, позитивної характеристики, відсутність судимостей, наявність авторитету, міцних соціальних зв`язків та хвороби підозрюваного не може бути безумовною підставою для обрання підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу.

Надані захисником виписки із медичної карти ОСОБА_4 не свідчать про наявність у нього захворювання, що виключає його можливість перебувати в умовах слідчого ізолятора.

Крім того, прокурором в судовому засіданні надано довідку КНП «Смілянська міська міська лікарня» СМР, яка підтверджує факт виписки ОСОБА_4 із медичного закладу до початку розгляду клопотання по суті.

Також суд звертає увагу на ту обставину, що підозрюваний, зважаючи на його попереднє місце роботи та наявність авторитету, про що наголосив захисник в судовому засіданні, зможе використати свої зв`язки та особисто чи опосередковано впливати на свідків у кримінальному провадженні, з метою зміни останніми показань або надання ними неправдивих показань.

Оцінюючи можливість впливу на свідків, суд, у першу чергу, виходить із передбаченої КПК України процедури отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні. Спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто внаслідок допиту на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик незаконного впливу на свідків зберігає свою актуальність протягом усього строку досудового провадження, а також і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань свідків.

Ризик того, що ОСОБА_4 буде незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні існує та підтверджується також і наявністю у матеріалах досудового розслідування матеріалів НСРД, про що зазначено і слідчим у клопотанні та прокурором у судовому засіданні.

Відтак, враховуючи, що хоча тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, проте жодний більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не буде достатнім для запобігання вищевказаним ризикам, наявність яких доведена в судовому засіданні прокурором, тому слідчий суддя дійшов висновку, що з метою забезпечення дієвості кримінального провадження та процесуальної поведінки підозрюваного слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість поданого клопотання та необхідність його задоволення.

Відповідно до ч.3ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Пунктом 3 частини 5 статті 182 КПК України, передбачено, що розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ураховуючи обставини кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_4 , наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, особу підозрюваного, його сімейний та майновий стан, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави у виді 70 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що буде пропорційним щодо підозрюваного, достатньою мірою гарантуватиме виконання ним покладених на нього обов`язків та, на переконання суду, не буде завідомо непомірною для нього.

Такий розмір застави відповідає й практиці ЄСПЛ, зокрема у рішенні від 20.11.2010 у справі «Мангурас проти Іспанії» суд зазначив, що перспектива втрати застави чи дій проти поручителів у випадку відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 194, 197, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

Клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 , погоджене процесуальним керівником - прокурором Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 03.07.2023 під №0000053, про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів, в межах строку досудового розслідування, який обчислювати з 03 серпня 2023 року по 01 жовтня 2023 року включно.

Розмір застави ОСОБА_4 визначити у розмірі 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 187880 гривень, після внесення якої підозрюваний звільняється з-під варти, якщо у уповноваженої особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає його тримання під вартою.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі, протягом її дії.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 у разі внесення застави, наступні обов`язки:

1) прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;

2) не відлучатися з населеного пункту, в якому він фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) та інші документи, що дають право на виїзд за кордон.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити на строк 2 місяці з моменту внесення застави.

Роз`яснити, що учасники провадження не позбавлені права звернення до суду у встановленому законом порядку з клопотанням про зміну чи скасування запобіжного заходу впродовж дії запобіжного заходу.

Ухвала підлягає негайному виконанню, проте може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі оскарження - після розгляду скарги апеляційним судом, якщо така не буде скасована.

Копії ухвали вручити підозрюваному і прокурору негайно після її оголошення та направити до ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» для виконання.

Повний текст ухвали оголошений 08 серпня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1