Справа № 646/4923/23
№ провадження 1-кс/646/1670/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.09.2023 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , слідчого ОСОБА_6 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ Куп`янського районного відділу поліції ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002475 від 04.09.2023року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115, ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України, у відношенні:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Южноукраїнськ, Миколаївської області, українець, громадянин України, розлучений, має на утриманні трьох неповнолітній дітей, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , військовослужбовець Збройних сил України військової служби за мобілізацією, навідник 2 механізованого відділення 3 механізованого взводу 4 механізованої роти 2 механізованого батальйону військової частини НОМЕР_1 , раніше не судимий.

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115КК України,

в с т а н о в и в:

До Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшло слідчого СВ Куп`янського районного відділу поліції ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002475 від 04.09.2023року, у відношенні ОСОБА_5 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115, ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України.

В обґрунтування клопотання, слідчий зазначив, що 03 вересня 2023 року, близько 21 годині (більш точного часу вставити під час досудового розслідування не виявилось за можливе), військовослужбовець Збройних сил України, ОСОБА_5 , перебував за місцем тимчасової дислокації військової частини, тобто за адресою: АДРЕСА_2 , де після чергування, в порушення статуту Збройних сил України, розпивав спиртні напої.

Під час вживання спиртних напоїв у ОСОБА_5 відбувся конфлікт через особисті неприязні стосунки з ОСОБА_8 , внаслідок чого у ОСОБА_5 , на ґрунті раптових виниклих неприязних відносин, виник злочинний умисел, спрямований на умисне вбивство ОСОБА_8 , використовуючи при цьому у якості знаряддя вчинення злочину, закріплений за ним АКС-74 кал. 5,45 мм., № НОМЕР_2 .

Реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, направлений на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині та бажаючи настання саме таких наслідків, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, солдат служби за мобілізацією, навідник 2 механізованого відділення 3 механізованого взводу 4 механізованої роти 2 механізованого батальйону військової частини НОМЕР_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи у приміщенні кімнати житлового будинку АДРЕСА_2 , використовуючи закріплену за ним автоматичну зброю марки АКС-74 кал. 5,45 мм., № НОМЕР_2 , здійснив декілька пострілів у напрямку ОСОБА_8 , в наслідок чого останній отримав вогнепальне поранення голови та грудної клітини, від даних поранень ОСОБА_8 помер на місці.

Таким чином, своїми умисними протиправними діями ОСОБА_5 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 115 КК України, а саме у вбивстві, тобто в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.

04.09.2023 о 11 годині 00 хвилин ОСОБА_5 , було фактично затримано.

04.09.2023 о 11 годині 20 хвилин ОСОБА_5 , було затримано в порядку ст.208 КПК України.

Згідно вимог ст. ст. 42, 276-278 КПК України 04.09.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Отже, щоб запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, орган досудового розслідування вважає, що до підозрюваного ОСОБА_5 потрібно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, пояснив, що на його думку підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту підозрюваного є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 зазначеного кримінального правопорушення, а також ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків; може вчинити інше кримінальне правопорушення, що передбачено п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, просив клопотання задовольнити у повному обсязі.

Слідчий підтримав клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник у судовому засіданні заперечували проти задоволення даного клопотання, захисник зазначила, що підозра є необгрунтованою, потерпілий неодноразово погрожував ОСОБА_5 , ризики прокурором не підтверджені, має на утриманні трьох неповнолітніх дітей, захисник просила обрати запобіжний захід у вигляді домашнього нічного арешту за місцем дисколації в/ч НОМЕР_3 , або визначити мінімальний розмір застави.

Заслухавши обґрунтування клопотання сторони обвинувачення, заперечення підозрюваного, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

04.09.2023 до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань внесені відомості за №0002475, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 затримано в порядку ст. 208 КПК України 04.09.2023 (час фактичного затримання 04.09.2023 о 11:00 годин), та 04.09.2023 останньому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

Обґрунтованість підозри відносно ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 04.09.2023, протоколом затримання в порядку ст. 208 КПК України, протоколами допиту свідків, а також іншими доказами у їх сукупності.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

За таких умов, щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушенне.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про : наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Отже, ризик це подія, яка ймовірно може настати за наявності певних підстав. З огляду на обставини кримінального провадження існує певна ймовірність того, що ОСОБА_5 з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому злочину може вдатися до відповідних дій.

Отже, ризики є реальними та їх запобіганню необхідний достатній рівень належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Характер та фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_5 злочину свідчать про його підвищену суспільну небезпеку.

В клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, які дають достатньо підстав вважати, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 неможливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів, а саме:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, що підтверджується, тим що ОСОБА_5 , проходить військову службу на посаду навідник 2 механізованого відділення 3 механізованого взводу 4 механізованої роти 2 механізованого батальйону військової частини НОМЕР_1 , місцезнаходження військової частини в якій він проходить військову службу в будь-який час може змінити місце дислокації в іншу область внаслідок проведення бойових дій на території України, що створить умови для його переховування від органу досудового розслідування та суду в інших областях України, враховуючи, що суворість покарання за кримінальне правопорушення, наслідки та ризик втечі для підозрюваного у цьому випадку можуть бути визнаними як менш небезпечними ніж покарання і процедура виконання покарання. Крім того вказані обставини утворять складності явки або запізнення підозрюваного до органу досудового розслідування та суду.

- п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України - знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, підтверджується тим, що ОСОБА_5 перебуваючи не в умовах ізоляції може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин.

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на потерпілого, свідків, експертів, спеціалістів у цьому ж кримінальному провадженні, що підтверджується тим, що ОСОБА_5 , розуміючи ступінь тяжкості вчиненого злочину, наслідки та ризик втечі для нього, може самостійно або заручившись підтримкою інших осіб, своїх співлужбовців здійснити вплив на свідків, понятих, як благаючі або умовляючи їх, так і маючи безперешкодний доступ до вогнепальної зброї за допомогою якої може погрожувати свідкам, понятим, експертам щоб вони відмовились від своїх показань, які вони надали на досудовому розслідуванні та в подальшому будуть надавати при судовому розгляді з метою уникнути покарання за вчинений злочин.

- п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України - перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що підтверджується тим, що ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, з метою ухилитись від кримінальної відповідальності за вчинений злочин, може умисно вчинити самокалічення або симулювати хворобу, підробивши для цього відповідні документи або іншим обманом, щоб не перебувати в умовах ізоляції до завершення судового слідства. Зокрема, достовірність перевірки підстав неявки до органу досудового розслідування або суду вимагатимуть від сторони обвинувачення певного часу, що в свою чергу призведе до необґрунтованого затягування строків досудового розслідування та створить можливості для ОСОБА_5 , незаконно впливати, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні. В той же час останній перебуваючи на волі не буде позбавлений можливості з використанням мобільних телефонів, тощо здійснювати вплив на інших учасників кримінального провадження.

- п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється підтверджується тим, що ОСОБА_5 перебуваючи на волі, як військовослужбовець військової служби, може вчинити інший військовий злочин, а саме самовільне залишення військової частини або місця служби, що кваліфікується за ст. 407 КК України, або дезертирство за ст. 408 КК України, тим самим переховуватись та ухилятись від кримінальної відповідальності за фактом вчинення особливо тяжкого злочину.

Беручи до уваги вищевикладене та враховуючи тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання ОСОБА_5 винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, що йому інкримінується, що може бути достатньою причиною разом з іншими обставинами для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки відповідно п. 36 Рішення Європейського суду з прав людини від 20 травня 2010 року у справі "Москаленко проти України" Європейський Суд зазначив, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, а також те, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інші кримінальні правопорушення.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а прокурор при розгляді клопотання, довели наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім вказаного кримінального правопорушення, що підтверджується вищевказаними доказами, які зібрані під час досудового розслідування.

Крім того, в кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів (п. 35 рішення ЄСПЛ №12369/86 від 26.06.1991 «Летельє проти Франції»). Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини рішення «Шалімов проти України» від 04.04.2010, заява №20808/02, п.50, ECHR 2010, «тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають правило поваги до особистої свободи» (справа «Лабіта проти Італії», заява №26772/95, п.153, ECHR 2000IV, справа «Харченко проти України»).

Враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_5 , обвинувачується у вчиненні умисного, особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років, на час розгляду клопотання, прокурором доведено ризики, передбачені п.1, п.2, п.3, п.4, п.5 ч.1 ст.177 КПК України, та з метою їх запобігання, а також враховуючи тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, яке йому інкримінується, будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України для застосування стосовно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою у судовому засіданні не встановлено, тому суд вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора щодо запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Куп`янського районного відділу поліції ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002475 від 04.09.2023року, у відношенні, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, - задовольнити.

Обрати у відношенні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», в межах строку досудового розслідування, строком 60 (шістдесят) днів без визначення розміру застави.

Строк тримання під вартою обчислювати з моменту затримання, тобто з 04.09.2023 року.

Дата закінчення дії ухвали 02.11.2023 року (включно).

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст складено 08.09.2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1