ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/379/23 Справа № 711/4260/23 Категорія: Головуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

про повернення апеляційної скарги

10 серпня 2023 року м. Черкаси

Суддя Черкаського апеляційного суду ОСОБА_2 , перевіривши апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_3 , діючого в інтересах ОСОБА_4 на ухвалу слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 07 липня 2023 року, якою відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , діючого в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб Черкаської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 від 26.06.2023 року, -

в с т а н о в и в :

Ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 07 липня 2023 року скаргу адвоката ОСОБА_3 , діючого в інтересах ОСОБА_4 , залишено без задоволення.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, скаржник - адвокат ОСОБА_3 , діючий в інтересах ОСОБА_4 , 26 липня 2023 року подав апеляційну скаргу в якій просив скасувати ухвалу слідчого судді, визнати бездіяльність Черкаської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 про вчинення відносно нього кримінального правопорушення за ознаками ч. 4 ст. 190 КК України. Зобов`язати уповноважених осіб Черкаської обласної прокуратури внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення за фактом заволодіння майном ОСОБА_4 шляхом зловживання довірою (шахрайство), вчиненого ОСОБА_5 за попередньою змовою із ОСОБА_6 в особливо великих розмірах за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Перевіривши апеляційну скаргу на відповідність вимогам ст. 395 КПК України, суддя вважає, що вона підлягає поверненню з наступних підстав.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Пунктом 3 ч. 2 ст. 395 КПК передбачено, що апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Згідно із ч. 3 вказаної статті, якщо ухвалу місцевого суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення. Зазначений порядок стосується лише тих осіб, без виклику яких було постановлено ухвалу суду, яку вони оскаржують.

З приводу того, з якого часу (моменту) має обчислюватись строк на оскарження ухвали слідчого судді, то слід зазначити таке.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 376 КПК судове рішення проголошується негайно після виходу суду з нарадчої кімнати. При цьому головуючий у судовому засіданні роз`яснює зміст рішення, порядок і строк його оскарження.

Якщо складання судового рішення у формі ухвали вимагає значного часу, суд має право обмежитися складанням і оголошенням її резолютивної частини, яку підписують усі судді. Повний текст ухвали повинен бути складений не пізніше п`яти діб з дня оголошення резолютивної частини і оголошений учасникам судового провадження.

За змістом ст. 376 КПК дата оголошення судового рішення, в тому числі й ухвали слідчого судді, безпосередньо пов`язується з датою виходу суду з нарадчої кімнати, яка зазначається у вступній частині ухвали. З цього часу розпочинається перебіг строку на апеляційне оскарження.

Дана позиція узгоджується з правовим висновком викладеним у постанові об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 27 травня 2019 року у справі № 461/1434/18 (провадження № 51-6470 кмо 18), відповідно до якого у випадку, коли слідчий суддя з посиланням на ч. 2 ст. 376 КПК постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали.

Такого висновку Верховний Суд дійшов з огляду на те, що постановлення ухвали слідчим суддею не пов`язане з вирішенням справи по суті, а рівень складності скарг, які передаються на розгляд слідчим суддям, зазвичай не є таким, що потребує значного часу для складання ухвали щодо їх вирішення, оголошення слідчим суддею в порядку ч. 2 ст. 376 КПК лише резолютивної частини ухвали має місце переважно у виняткових випадках та жодним чином не впливає на визначений процесуальним законом порядок обчислення строку апеляційного оскарження.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, оскільки в кожній справі національні суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності) (див.: рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року; рішення у справі «Устименко проти України» (Ustimenko v. Ukraine), заява №32053/13, п. 47, від 29 жовтня 2015 року).

У випадку необізнаності у заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК.

Такі висновки суду з огляду на вищенаведені положення КПК та ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», а також з урахуванням категорії таких проваджень, щодо яких встановлено більш стислі строки для їх розгляду та оскарження, у цілому сприяють дотриманню розумних строків їх розгляду та не перешкоджають реалізації права особи на справедливий судовий розгляд з урахуванням положень КПК, у тому числі і щодо звернень з клопотанням про поновлення строків на апеляційне оскарження.

Як убачається із даного кримінального провадження, зокрема журналу судового засідання та оскаржуваної ухвали, під час оголошення резолютивної частини ухвали Придніпровського районного суду м. Черкаси від 07 липня 2023 року скаржник ОСОБА_4 та його адвокат ОСОБА_3 були присутніми в судовому засіданні, через що, виходячи з положень ст. 395 КПК, строк на апеляційне оскарження вказаного судового рішення для них розпочався саме з моменту оголошення резолютивної частини ухвали (а.с. 22-23).

При цьому, подаючи 26 липня 2023 року апеляційну скаргу, тобто з пропуском встановленого законом п`ятиденного строку на оскарження вищевказаної ухвали суду, скаржник не порушував питання про його поновлення, а навпаки наголошував, що строк ним не пропущений.

Згідно з ч. 1 ст. 117 КПК пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Враховуючи те, що адвокат ОСОБА_3 , діючий в інтересах ОСОБА_4 , подав апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді з пропуском передбаченого Законом строку апеляційного оскарження та не просить поновити даний строк, апеляційний суд приходить до висновку, про повернення апеляційної скарги останньому.

Крім того, апеляційний суд звертає увагу, що відповідно до ч. 7 ст. 399 КПК України повернення апеляційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду апеляційної інстанції в порядку, передбаченому цим Кодексом, у межах строку на апеляційне оскарження.

Керуючись ст. 399 КПК України, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_3 , діючого в інтересах ОСОБА_4 , на ухвалу слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 07 липня 2023 року, якою відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , діючого в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб Черкаської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 від 26.06.2023 року, - повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та доданими до неї матеріалами невідкладно надіслати особі, яка її подала.

Роз`яснити, що повернення апеляційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду апеляційної інстанції.

Ухвала апеляційного суду може бути оскаржена в касаційному порядку.

Суддя ОСОБА_2