Справа № 638/9737/23
Провадження № 1-кс/638/1851/23
УХВАЛА

Іменем України

15 серпня 2023 року м. Харків

Слідчий суддя Дзержинського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Харківського районного управління поліції №3 ГУ Національної поліції в Харківській області капітан поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001858, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Харківського районного управління поліції №3 ГУ Національної поліції в Харківській області капітан поліції ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням, в якому просила накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: - плазмовий телевізор торгівельної марки «Тoshiba» модель 37L2333D серія 37MО2939, пульт та дроти для нього; - приставку TV-тюнер торгівельної марки «Воля», модель DCD7304, серійний номер С, номер ЧІПУ:, які громадянин ОСОБА_4 добровільно видав під час складання протоколу огляду місця події від 08.08.2023 у проміжок часу з 15:51 до 16:20 слідчому СВ Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенанту поліції ОСОБА_5 за адресою: місто Харків, вул. 23 Серпня, біля буд. 58. Вказане майно передати на відповідальне зберігання власнику, після проведення відповідних експертиз у кримінальному провадженні № 001858.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що у провадженні слідчого відділу Харківського районного управління поліції №3 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №001858 від 09.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 08.08.2023 року до ч/ч ХРУП №3 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 07.08.2023 року, у період часу з 20 год. 00 хв. до 22 год.00 хв. за адресою: АДРЕСА_1 , невстановлена особа, таємно, з корисливих мотивів, під час воєнного стану, вчинила крадіжку телевізора марки "Toshiba" та мобільного телефону марки "Samsung А10", чим спричинила матеріальну шкоду, сума якої наразі встановлюється.

08.08.2023 слідчим СВ Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_5 , під час складання протоколу огляду місця події у проміжок часу з 15:51 до 16:20 за адресою: АДРЕСА_2 , де громадянин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в присутності понятих добровільно видав: - плазмовий телевізор торгівельної марки «Тoshiba» модель 37L2333D серія 37MО2939, пульт та дроти для нього; - приставку TV-тюнер торгівельної марки «Воля» модель DCD7304, серійний номер С, номер ЧІПУ:. Після чого, всі вище перераховані предмети було вилучено.

09.08.2023 під час здійснення досудового розслідування було винесено постану про визначення речовим доказом плазмовий телевізор торгівельної марки «Тoshiba» модель 37L2333D серія 37MО2939, пульт та дроти для нього; - приставку TV-тюнер торгівельної марки «Воля» модель DCD7304, серійний номер С, номер ЧІПУ: та долучення до матеріалів кримінального провадження.

Слідчий, ОСОБА_6 у судове засідання не з`явилася, про день та час слухання справи був повідомлений належним чином, надав до суду заяву з проханням слухати клопотання у його відсутність.

Неприбуття в судове засідання слідчого, прокурора, іншого власника майна, які повідомлені належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, відповідно до вимог ч. 1 ст.172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотань. Крім того, володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Суд, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи, приходить до висновку, що клопотання є таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

У провадженні слідчого відділу Харківського районного управління поліції №3 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №001858 від 09.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 08.08.2023 року до ч/ч ХРУП №3 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 07.08.2023 року, у період часу з 20 год. 00 хв. до 22 год.00 хв. за адресою: АДРЕСА_1 , невстановлена особа, таємно, з корисливих мотивів, під час воєнного стану, вчинила крадіжку телевізора марки "Toshiba" та мобільного телефону марки "Samsung А10", чим спричинила матеріальну шкоду, сума якої наразі встановлюється.

08.08.2023 слідчим СВ Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_5 , під час складання протоколу огляду місця події у проміжок часу з 15:51 до 16:20 за адресою: АДРЕСА_2 , де громадянин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в присутності понятих добровільно видав: - плазмовий телевізор торгівельної марки «Тoshiba» модель 37L2333D серія 37MО2939, пульт та дроти для нього; - приставку TV-тюнер торгівельної марки «Воля» модель DCD7304, серійний номер С, номер ЧІПУ:. Після чого, всі вище перераховані предмети було вилучено.

09.08.2023 під час здійснення досудового розслідування було винесено постану про визначення речовим доказом плазмовий телевізор торгівельної марки «Тoshiba» модель 37L2333D серія 37MО2939, пульт та дроти для нього; - приставку TV-тюнер торгівельної марки «Воля» модель DCD7304, серійний номер С, номер ЧІПУ: та долучення до матеріалів кримінального провадження.

Повернення вилученого майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню та встановлення усього кола осіб, причетних до скоєння вказаного кримінального правопорушення, оскільки у разі повернення зазначених предметів можуть бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також призначення та проведення необхідних судових експертиз.

Вказані речі (предмети) мають доказове значення за даним кримінальним провадженням, визнані речовими доказами та зможуть сприяти розкриттю даного кримінального правопорушення та притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності, а також мають значення для встановлення істини під час досудового розслідування.

Так, відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, тобто підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення або зберегли на собі його сліди; набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на яке було спрямоване кримінальне правопорушення.

Крім того, відповідно до вимог ст. 170 КПК України арешт майна може передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатись будь-яким чином таким майном та використовувати його. Заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Відповідно до ст.ст. 168 ч. 2, 236, 237 КПК України тимчасове вилучення майна: речей та документів, які мають значення для кримінального провадження, може здійснюватись також під час обшуку та огляду. Тому тимчасове вилучене майно може належати не тільки підозрюваному (ч. 1 ст. 167 КПК України), а й іншим особам.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п.п. 3, 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження. 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, яка його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Слідчим доведено, що зазначене вище вилучене майно, має суттєве значення для встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, тому повернення вищевказаних речей може призвести до їх знищення, втрати, пошкодження або інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, з метою встановлення всіх обставин кримінального правопорушення.

Враховуючи те, що слідчим надано достатньо доказів, що вказані речі мають доказове значення для даного кримінального провадження, а також під час досудового розслідування може виникнути необхідність у проведенні судових експертиз і незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання на накладення арешту на вказане вилучене майно.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 171-173 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Харківського районного управління поліції №3 ГУ Національної поліції в Харківській області капітан поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001858, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України- задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: - плазмовий телевізор торгівельної марки «Тoshiba» модель 37L2333D серія 37MО2939, пульт та дроти для нього; - приставку TV-тюнер торгівельної марки «Воля», модель DCD7304, серійний номер С, номер ЧІПУ:, які громадянин ОСОБА_4 добровільно видав під час складання протоколу огляду місця події від 08.08.2023 у проміжок часу з 15:51 до 16:20 слідчому СВ Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенанту поліції ОСОБА_5 за адресою: місто Харків, вул. 23 Серпня, біля буд. 58.

Вказане майно передати на відповідальне зберігання власнику, після проведення відповідних експертиз у кримінальному провадженні №001858.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а власником майна - у той же строк з моменту отримання копії ухвали.

Суддя ОСОБА_1