Провадження № 1-кс/752/6299/23
У Х В А Л А

про тимчасовий доступ до речей та документів

21 серпня 2023 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва подане в рамках кримінального провадження № 0000754, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України, клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_4 , про тимчасовий доступ до речей та документів,-

встановив:

до слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_4 про тимчасовий доступ до матеріалів цивільної справи № 755/7129/22 за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_6 про поділ майна подружжя,завірених у встановленому порядку протоколів судових засідань та/або журналу судових засідань, а також оптичних носіїв інформації із записом ходу проведення судових засідань щодо розгляду вказаної цивільної справи, які знаходяться у володінні ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце розташування: АДРЕСА_1 , з можливістю вилучення оригіналу цивільної справи.

Від заступника голови ІНФОРМАЦІЯ_1 надійшла заява про розгляд клопотання за відсутності представника ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Слідчий подав заяву в якій просив розглядати клопотання за його відсутності, підтримав вимоги клопотання, просив його задовольнити.

Перевіривши клопотання та матеріали, якими воно обґрунтовується, приходжу до наступних висновків.

Із матеріалів клопотання вбачається, що у провадженні відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного 18.07.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000754, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України.

Відповідно до ст. 159 КПК України встановлено, що тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити з них їх копії та, у разі прийняття відповідного рішення слідчим суддею, судом, вилучити їх (здійснити їх виїмку). Тимчасовий доступ до речей і документів здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, суду.

Згідно з ч. 1 ст. 160 КПК України, сторони кримінального провадження мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження із клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, за винятком зазначених у статті 161 цього Кодексу.

Ч. 6 ст. 163 КПК України передбачає, що слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, якщо сторона кримінального провадження, крім обставин, передбачених частиною п`ятою цієї статті, доведе можливість використання як доказів відомостей, що містяться в цих речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів.

Відповідно до ч. 2 ст. 163 КПК України якщо сторона кримінального провадження, яка звернулася з клопотанням, доведе наявність достатніх підстав вважати, що існує реальна загроза зміни або знищення речей чи документів, клопотання може бути розглянуто слідчим суддею, судом без виклику особи, у володінні якої вони знаходяться.

З клопотання слідчого вбачається, що досудовим розслідуванням встановлено, що в невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, невстановлена група осіб, діючи умисно, з корисливих спонукань, використовуючи завідомо підроблені документи на право власності, шахрайським шляхом заволоділи об`єктом нерухомого майна, а саме квартирою АДРЕСА_2 , завдавши матеріальної шкоди територіальній громаді м. Києва.

Під час проведення досудового розслідування встановлено, що квартира АДРЕСА_2 на праві власності не реєструвалась, з 27.11.1979 року по теперішній час в даній квартирі зареєстрований ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який, відповідно до актового запису про смерть № 4729 від 21.03.2017, помер приблизно 18.02.2017 року.

Так, згідно рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 07.11.2022, у справі № 755/7129/22 про поділ спільного майна подружжя, а саме ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , в описовій частині зазначено, що «….Свідоцтвом про право власності, виданим 08 березня 2011 року ІНФОРМАЦІЯ_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ) посвідчено, що квартира АДРЕСА_2 , складається з 1 кімнати житловою площею 12 кв.м., загальною площею 27,50 кв.м., дійсно належить ОСОБА_6 на праві приватної власності (а.с.9). Право власності на вказану квартиру зареєстровано за ОСОБА_6 17.03.2011 року, що підтверджується інформаційною довідкою Київського міського бюро технічної інвентаризації КВ-2016 № 179/2/16 від 07.10.2016 (а.с.12)…..».

Однак, згідно інформації Комунального підприємства Київської міської ради « ІНФОРМАЦІЯ_5 », квартира АДРЕСА_2 на праві власності не реєструвалась, інформаційна довідка КВ-2016 № 179/2/16 від 07.10.2016 щодо вказаного об`єкта нерухомого майна не видавалась.

Крім цього, згідно рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 07.11.2022, у справі № 755/7129/22 про поділ спільного майна подружжя, а саме ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , в описовій частині зазначено, що «...Судом установлено, що з 11 березня 2000 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 укладено шлюб, що підтверджується відповідним свідоцтвом (а.с.4)…»

Однак, відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 22.11.1991 року був одружений з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , та 23.10.2012 шлюб між вказаними громадянами було розірвано.

На підставі вищевказаного рішення суду, 20.02.2023 року державним реєстратором ІНФОРМАЦІЯ_8 ОСОБА_9 , право власності на квартиру АДРЕСА_2 зареєстровано за ОСОБА_6 .

В подальшому, 05.04.2023, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_10 посвідчено договір купівлі продажу квартири АДРЕСА_2 , зареєстрований в реєстрі за № 12469, відповідно до якого на даний час власником зазначеної квартири є ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_9 .

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно квартира АДРЕСА_2 на даний час на праві приватної власності належить ОСОБА_11 .

Також, в ході досудового розслідування встановлено, що в невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, невстановлена група осіб, діючи умисно, з корисливих спонукань, використовуючи завідомо підроблені документи на право власності, шахрайським шляхом заволоділи об`єктом нерухомого майна, а саме квартирою АДРЕСА_3 , яка на праві власності належить ОСОБА_12 .

Згідно рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 07.11.2022, у справі № 755/7129/22 про поділ спільного майна подружжя, а саме ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , в описовій частині зазначено, що «….21 вересня 2007 року між ОСОБА_13 (продавець) та ОСОБА_5 (покупець) було укладено нотаріально посвідчений договір купівлі продажу квартири, згідно якого ОСОБА_13 продав належну йому на праві власності, а ОСОБА_5 купила кватиру АДРЕСА_3 , яка складається з 1 кімнати, житловою площею 18 кв.м., загальна площа квартири становить 32 кв.м., комора в підвалі 2 кв. м. (а.с.15). Право власності на вказану квартиру зареєстровано за ОСОБА_5 25.09.2007 року, що підтверджується інформаційною довідкою Київського міського бюро технічної інвентаризації СБ-2021 № 786 від 23.09.2021 (а.с.13)».

Однак, згідно інформації Комунального підприємства Київської міської ради « ІНФОРМАЦІЯ_5 » квартира АДРЕСА_3 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_12 , на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 30.09.1993 року, інформаційна довідка СБ-2016 № 786 від 23.09.2021 щодо вказаного об`єкта нерухомого майна не видавалась.

Крім цього, під час проведення досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , померла, за фактом смерті останньої Дніпровським УП ГУНП у м. Києві внесено відомості до ЄРДР за № 0003969 від 16.06.2020 за ч. 1 ст. 115 КК України.

На підставі вищевказаного рішення суду, 01.02.2023 року державним реєстратором ІНФОРМАЦІЯ_8 ОСОБА_14 , право власності на квартиру АДРЕСА_3 зареєстровано за ОСОБА_5 .

В подальшому, 10.07.2023, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_15 посвідчено іпотечний договір, серія та номер 2403, відповідно до якого іпотекодержатель ОСОБА_16 в строк до 10.08.2023 року надав іпотекодавцю ОСОБА_5 грошові кошти в сумі 10300 доларів США під заставу належного їй на праві власності майна, а саме квартири АДРЕСА_3 .

Слідчий посилається на те, що у органу досудового розслідування є підстави вважати, що ОСОБА_6 та ОСОБА_5 надали до суду оригінали та копії підробних документів, у зв`язку з чим виникла необхідність у дослідженні цих документів та проведенні почеркознавчої експертизи, а за необхідності і технічної експертизи документів, тому що саме на підставі цих документів Дніпровським районним судом було прийняте рішення у справі № 755/7129/22 про поділ спільного майна подружжя, а саме ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , відповідно до якого за ОСОБА_5 визнано право власності на квартиру АДРЕСА_3 , загальною площею 32.00 кв.м., житловою площею 178.00 кв.м. та телевізор марки Samsung 43NV7092, придбаний 24 вересня 2019 року, а за ОСОБА_6 визнано право власності на квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 27.50 кв.м. житловою площею 12.00 кв.м.

Слідчим в клопотанні доведено, що вказані речі мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні.

Дану інформацію неможливо отримати в інший спосіб та неможливо довести обставини, які передбачається довести за допомогою інформації, що перебуває у володінні ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Разом з тим, слідчим не обгрунтована та не доведена необхідність вилучення оригіналів цивільної справи, тому клопотання підлягає частковому задоволенню, а саме з можливістю вилучення завірених належним чином копій зазначених у клопотанні документів.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 159-166 КПК України, -

постановив:

клопотання задовольнити частково.

Надати старшому слідчому в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 та/або іншим слідчим, що входять до складу групи слідчих по кримінальному проваджені № 0000754 від 18.07.2023, а саме: ОСОБА_17 , ОСОБА_18 ,ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , тимчасовий доступ до матеріалів цивільної справи № 755/7129/22 за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_6 про поділ майна подружжя,завірених у встановленому порядку протоколів судових засідань та/або журналу судових засідань, а також оптичних носіїв інформації із записом ходу проведення судових засідань щодо розгляду вказаної цивільної справи, які знаходяться у володінні ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце розташування: АДРЕСА_1 , з можливістю вилучення належним чином завірених копій цивільної справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення. Вона є обов`язковою для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для всіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягає виконанню на всій території України.

У разі невиконання ухвали про тимчасовий доступ до речей і документів, слідчий суддя, суд за клопотанням сторони кримінального провадження, якій надано право на доступ до речей і документів, має право постановити ухвалу про дозвіл на проведення обшуку з метою відшукання та вилучення зазначених речей і документів.

Ухвала залишається в силі протягом двох місяців з дня її постановлення.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї може бути подане під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя: ОСОБА_1