Справа № 646/1066/23
Провадження № 1-кс/646/414/2023
УХВАЛА

Іменем України

28.03.2023 року слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова - ОСОБА_1 , вивчивши клопотання слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000321 від 18.03.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в :

28.03.2023 року до Червонозаводського районного суду м. Харкова засобами поштового зв`язку надійшло вказане клопотання, погоджене із прокурором Слобідської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області ОСОБА_3 в якому сторона обвинувачення просить накласти арешт на майно вилучене під час огляду місця події від 17.03.2023 року за адресою: м. Харків, пр-т. Юрія Гагаріна, 318-В, шляхом заборони відчуження та розпорядження будь-яким особам із подальшим зберіганням майна, відповідно до «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010 року.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання з додатками, приходить до висновку про необхідність повернути клопотання прокурору, виходячи з наступного.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Як вказано у ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Зі змісту та доводів клопотання вбачається, що воно не відповідає вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України, оскільки, в клопотанні не зазначено яке саме майно належить арештувати, а саме: не розкрито фактичної підстави арешту майна.

Вказані підстави позбавляють слідчого суддю в повній мірі дослідити докази, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання та прийняти рішення по справі.

Крім того, за змістом ч. 2 ст. 64-2 КПК України, із клопотанням про арешт майна, щодо майна третьої особи, звертається до суду прокурор.

Тобто, із клопотанням про накладення арешту на майно, яке належить третій особі, може звернутися до суду прокурор. Однак, як зазначено вище, із вказаним клопотанням про арешт майна звернувся слідчий за погодженням із прокурором.

Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З урахуванням викладеного, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 64-2, 170 173 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000321 від 18.03.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали прокурором для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя -