Провадження № 1-кс/761/4084/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2023 року місто Київ

Суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду заяву про відвід судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_4 від участі у розгляді заяви про відвід судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від участі у розгляді обвинувального акту відносно ОСОБА_6 по обвинуваченню у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст. 190, ч.3 ст. 28 ч.3 ст. 358 КК України у кримінальному провадженні №0001855 від 06.12.2019 року (справа № 761/28969/22),

В С Т А Н О В И В:

15.02.2023 року захисником обвинуваченого ОСОБА_6 - адвокатом ОСОБА_3 до Шевченківського районного суду м. Києва було подано заяву про відвід судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_4 від участі у розгляді заяви про відвід судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від участі у розгляді обвинувального акту відносно ОСОБА_6 по обвинуваченню у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст. 190, ч.3 ст. 28 ч.3 ст. 358 КК України у кримінальному провадженні №0001855 від 06.12.2019 року (справа № 761/28969/22).

Обґрунтовуючи вказану заяву про відвід судді ОСОБА_4 вказував, що визначення судді відбулося з порушенням ч.3 ст.35 КПК України.

Зокрема в заяві про відвід зазначено, що 07.02.2023 року ним було подано заяву про відвід судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від участі у розгляді обвинувального акту відносно ОСОБА_6 по обвинуваченню у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст. 190, ч.3 ст. 28 ч.3 ст. 358 КК України у кримінальному провадженні №0001855 від 06.12.2019 року (справа № 761/28969/22).

Проте, автоматизований розподіл заяви про відвід було здійснено на наступний день 08.02.2023 року, що є порушенням ч.2, 3 ст. 35 КПК України.

Крім того, зазначив, що у Шевченківському районному суді м. Києва встановлений графік роботи з понеділка по четвер з 08.00 год. до 17.00 год., та у п`ятницю з 08.00 год. до 15.45 год.

Однак, як убачається зі звіту про автоматизований розподіл заяви про відвід по справі №761/28969/22, провадження 1-кс/761/3475/2023 від 08.02.2023 року, такий розподіл було здійснено у четвер о 19.05 год., тобто поза межами робочого часу.

Також, зазначено, що як вбачається із зазначеного звіту зі списку суддів при розподілі його заяви про відвід був виключений суддя ОСОБА_7 , як такий, що нібито не має відповідної спеціалізації, що не відповідає дійсності.

Також вказав, що зі звіту про автоматизований розподіл по справі, безпідставно зазначено про відсутність відповідної спеціалізації у суддів ОСОБА_8 і ОСОБА_9 .

Зазначені вище порушення автоматизованого розподілу заяви про відвід судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_5 свідчать про визначення судді з порушенням ч.3 ст. 35 КПК України, що є підставою для відводу судді ОСОБА_4 з наступним повторним автоматичним розподілом цієї справи.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_3 підтримав заяву про відвід, та просив її задовольнити.

Інші учаснику судового розгляду не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином.

Вислухавши думку заявника, вивчивши наявні матеріали справи, суддя приходить до наступного висновку.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу, визначений пунктами 1, 2, 3, 5 ч.1 ст. 75 та ст. 76 КПК України.

Зокрема, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

- якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача (п.1 ч.1 ст. 75 КПК України);

- якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник (п.2 ч.1 ст. 75 КПК України);

- якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження (п.3 ч.1 ст. 75 КПК України);

- у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи (п.5 ч.1 ст. 75 КПК України).

Згідно до пункту 4 ч.1 ст.75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості. Своєю чергою, термін «неупередженість» є структурним елементом такого базового принципу кримінального провадження, як законність (ст. 9 КПК України).

Нормами ч.5 ст.80 КПК України визначено, що відвід повинен бути вмотивованим. Тобто, має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність. Особа, що заявила відвід повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує усунення судді від участі у судовому провадженні.

При вирішенні цих заяв, суд керується положеннями кримінального процесуального законодавства України, а також ураховує практику Європейського суду з прав людини.

ЄСПЛ у своїх рішеннях неодноразово вказував на існування двох елементів безсторонності суду: суб`єктивної, яка полягає у тому, щоб жоден із його членів відкрито не проявляв упередженість та особисту зацікавленість, а також об`єктивної, що передбачає існування достатніх гарантій, щоб виключити будь-які сумніви щодо цього.

Так, у справі за заявою Мироненка і Мартиненка проти України Європейський суд з прав людини зазначив, що згідно з усталеною практикою Суду наявність безсторонності суду має визначатися для цілей п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див. у справі Фей проти Австрії, Ветштайн проти Швейцарії). У кожній окремій справі слід визначити чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та сутність, що свідчать про те, що суд є безстороннім (див. у справі Пуллар проти Сполученого королівства).

Суб`єктивний критерій полягає у з`ясуванні особистих переконань конкретного судді у певній справі. Оскільки доказів протилежного не надано, то по суб`єктивному критерію особиста безсторонність судді презюмується. Щодо об`єктивного критерію оцінки неупередженості, то необхідно визначити, поза межами особистої поведінки судді, чи немає підтверджених фактів, які могли б спричинити сумніви щодо неупередженості судді.

Заявником ОСОБА_3 не викладено будь-яких фактичних даних, які б могли слугувати підставою для сумніву в неупередженості судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 .

Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. у справі Ветштайн проти Швейцарії).

Неупередженість є ключовою характеристикою судді, головною ознакою судової влади та основою судового процесу і вважається очевидним фактом. Презумпція неупередженості має значну вагу. Особа, яка заявляє про упередженість, повинна бути здатна довести реальну або очевидну відсутність неупередженості у судді.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім. Наведе свідчить про те, що підстави для відводу судді можуть бути оціночною категорією, що з одного боку дає змогу реалізувати конституційну засаду незалежного розгляду справи суддею, а з іншого боку, є площиною для зловживань з боку недобросовісних учасників. Сумнів у безсторонності судді повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечну недовіру до суду та відповідно змін його складу.

На думку судді, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами. Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10 травня 2018 року (справа №800/592/17) та від 1 жовтня 2018 року (справа №9901/673/18). Також, Верховний Суд вважає відвід завідомо безпідставним, якщо у заяві про відвід відсутні будь-які докази, які свідчили б про необ`єктивність чи упередженість судді щодо заявника, тобто підстави для відводу ґрунтуються на власних припущеннях заявника, або якщо підставою для відводу є непогодження сторони з процесуальними рішеннями судді. Наприклад, в ухвалі від 18 грудня 2018 року у справі №910/2968/18 Верховний Суд визнав відвід завідомо безпідставним, а його заявлення зловживанням процесуальними правами, оскільки вказаний відвід по суті «є висловленням незгоди з процесуальним рішенням Верховного Суду після того, як суд мотивував таке рішення». Крім цього, згідно з роз`ясненнями, які містяться в п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 «Про незалежність судової влади» від 13 червня 2007 року, процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним колегією суддів судовим рішенням, а так само прийняття колегією суддів процесуальних рішень, не може бути підставою для відводу такої колегії, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Згідно з частинами четвертою та п`ятої статті 15 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційною (автоматизованою) системою у порядку, визначеному процесуальним законом. Справи розподіляються з урахуванням спеціалізації суддів, навантаження кожного судді, заборони брати участь у перегляді рішень для судді, який брав участь в ухваленні судового рішення, про перегляд якого порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядження, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ.

Відповідно до ч.3 ст. 35 КПК України, визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, крім випадків, установлених законом.

Відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (зі змінами та доповненнями), зокрема, розподіл судових справ здійснюється модулем автоматизованого розподілу виключно в автоматизований спосіб (без участі посадових осіб) під час реєстрації в суді передбачених законом процесуальних документів, на підставі інформації, внесеної уповноваженими особами суду до АСДС та до підсистеми обліку кадрів.

Отже, враховуючи наведені норми, судді не мають жодного впливу на формування складу суду для розгляду конкретної справи, що спрямовано на забезпечення реалізації учасниками справи права на судовий захист незалежним та безстороннім судом, встановленим законом, як складової права на суд, гарантованого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у пункті 24 рішення від 20.07.2006 у справі "Сокуренко і Стригун проти України" наголосив на тому, що фраза "встановлений законом" поширюється не лише на правову основу самого існування "суду", але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Щодо позиції заявника ОСОБА_3 про здійснення автоматизованого розподілу по справі №761/28969/22, провадження 1-кс/761/3475/2023 від 08.02.2023 року, на наступний день після її надходження у четвер о 19.05 год., тобто у неробочій час.

Відповідно до п.2.2.1. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, вхідна кореспонденція, в тому числі процесуальні документи, приймається і опрацьовується користувачами автоматизованої системи, яким надано доступ до автоматизованої системи відповідно до їх функціональних обов`язків, і реєструється в автоматизованій системі в день її надходження. У разі неможливості з об`єктивних причин здійснити реєстрацію вхідної кореспонденції в день її надходження, така кореспонденція реєструється в автоматизованій системі в термін, визначений у розпорядженні керівника апарату суду із зазначенням причин встановлення такого терміну.

Необхідно зазначити наступне, у зв`язку зі збройною агресією Російської Федерації та запровадженням на території України воєнного стану відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», постійними обстрілами об`єктів критичної інфраструктури України та пов`язаними з цим регулярними й аварійними відключеннями електроенергії, а також вжиттям заходів безпеки під час повітряної тривоги, визначених розпорядженням голови Шевченківського районного суду міста Києва від 14.07.2022 №02-06-54-роз, з метою належної організації роботи суду в частині дотримання процесуальних строків та, як наслідок, прав і свобод осіб, що звернулись до суду за їх захистом, за підписом Голови та керівника апарату Шевченківського районного суду міста Києва 20.10.2022 видано наказ ««Про надання права реєстрації вхідної кореспонденції, заведення обліково-статистичних карток та автоматизованого розподілу процесуальних документів в автоматизованій системі документообігу суду поза межами встановленого робочого часу суду», відповідно до якого відповідальним особам, уповноваженим здійснювати в автоматизованій системі документообігу суду автоматизований розподіл судових справ та матеріалів між суддями (слідчими суддями) Шевченківського районного суду міста Києва, надано право здійснювати покладені на них обов`язки, в тому числі після закінчення робочого часу (однак до 22 години 00 хвилин), щодня в межах робочого тижня, встановлених Правилами внутрішнього трудового розпорядку.

Таким чином, розподіл заяви про відвід судді ОСОБА_4 від участі у розгляді заяви про відвід судді ОСОБА_5 (справа №761/28969/22, провадження №1-кс/761/4084/2023) 08.02.2023 о 19 год. 05 хв. здійснено з дотриманням положень вказаного наказу, в день надходження судової справи до канцелярії суду.

Крім того, наказом Голови суду від 06.02.2023 за вих. №02-04-В-64 судді ОСОБА_7 надано частину щорічної основної відпустки строком на 14 (чотирнадцять) календарних днів (10 (десять) робочих днів) з 20.02.2023 по 05.03.2023 включно.

Відповідно до п.2.3.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду не розподіляються щодо конкретного судді судові справи, що надійшли за чотирнадцять днів, якщо інше не встановлено зборами суддів відповідного суду, до початку відпустки (якщо її тривалість становить не менше чотирнадцяти календарних днів).

Відповідно до Рішень зборів суддів Шевченківського районного суду міста Києва всі судді Шевченківського районного суду міста Києва є слідчими суддями, в тому числі суддя кримінальної колегії ОСОБА_7 .

Пунктом 3.5 Засад використання автоматизованої системи документообігу Шевченківського районного суду міста Києва (далі-Засади) визначено, що суддя, якому надано відпустку, тривалістю не менше 14 днів, виключається з автоматизованого розподілу справ як слідчий суддя за 5 (п`ять) повних робочих днів до початку відпустки, окрім слідчих суддів, спеціалізація яких визначена п.5.4. Засад, які виключається з автоматизованого розподілу справ як слідчий суддя за 10 (десять) повних робочих днів до початку відпустки.

Враховуючи викладене, суддя ОСОБА_7 08.02.2023 був виключений з автоматизованого розподілу справ категорії «1-кп», а також інших категорій справ, розгляд яких відповідно до вимог діючого процесуального законодавства здійснюється саме суддею, а не слідчим суддею, з метою дотримання Положення про автоматизовану систему документообігу суду, однак, враховуючи Засади, приймав участь в автоматизованому розподілі справ як слідчий суддя.

Забезпечення реалізації участі слідчих суддів у розподіл справ на виконання вимог Засад, інакше ніж шляхом зняття відповідної спеціалізації, не вбачається можливим в силу відсутності такого функціоналу в автоматизованій системі документообігу суду.

Тому, при проставлянні відпустки понад 14 (чотирнадцять) днів суддя в автоматизованій системі документообігу суду виключається з автоматизованого розподілу усіх категорій справ за 14 (чотирнадцять) днів до початку відпустки. Однак з них 5 (п`ять) повних робочих днів він уповноважений приймати участь в автоматизованому розподілі як слідчий суддя, тому для належного виконання вимог Засад, з судді в автоматизованій системі документообігу суду на 5 (п`ять) повних робочих знімається відповідна спеціалізація та період відпустки, оскільки, як інші технічні можливості забезпечення виконання Засад відсутні.

Дана обставина (відсутність належного функціоналу в автоматизованій системі документообігу суду для забезпечення виконання Засад та Рішень зборів суддів) неодноразово обговорювалась зі спеціалістами Державного підприємства «Інформаційні судові системи».

Однак, іншого шляху забезпечення належного розподілу у суді справ всіх категорій протягом робочого дня з урахуванням визначених Засадами та Рішеннями Зборів суддів особливостей наразі не віднайдено.

Щодо суддів ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які були виключені з автоматичного розподілу судової справи (заяви про відвід) необхідно зазначити, що згідно звіту про автоматизований розподіл справ між суддями, суддя ОСОБА_8 була виключена з автоматизованого розподілу, оскільки в неї на час розподілу справи відсутні повноваження судді, а суддя ОСОБА_9 була виключена з автоматизованого розподілу оскільки перебуває в довготривалій відпустці, згідно наказу №02-04-В-318 від 03.06.2021 року.

Відповідно до 2.3.3. Положення про автоматизовану систему документообігу суду не розподіляються не розподіляються щодо конкретного судді судові справи, що надійшли: за два місяці до закінчення повноважень судді; за чотирнадцять днів, якщо інше не встановлено зборами суддів відповідного суду, до початку відпустки (якщо її тривалість становить не менше чотирнадцяти календарних днів); у період відпустки судді.

Таким чином, виключення суддів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , з автоматизованого розподілу даної судової справи (заяви про відвід) відповідає вимогам ст. 35 КПК України, здійснено у відповідності до Положення про автоматизовану систему документообігу суду.

Заява про відвід не містить інших доводів та доказів, які б підтверджували чи викликали сумнів в неупередженості або об`єктивності судді ОСОБА_4 .

Підсумовуючи, суддя наголошує на важливості інституту відводу судді для забезпечення безстороннього розгляду справи. Але вмотивованість заяви про відвід судді є процесуальним обов`язком учасника, який повинен добросовісно реалізовувати надане йому право.

За зазначених обставин, заява про відвід судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_4 від участі у розгляді заяви про відвід судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від участі у розгляді обвинувального акту відносно ОСОБА_6 по обвинуваченню у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст. 190, ч.3 ст. 28 ч.3 ст. 358 КК України у кримінальному провадженні №0001855 від 06.12.2019 року (справа № 761/28969/22), не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 75, 76, 80-81, 309 КПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву про відвід судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_4 від участі у розгляді заяви про відвід судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від участі у розгляді обвинувального акту відносно ОСОБА_6 по обвинуваченню у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст. 190, ч.3 ст. 28 ч.3 ст. 358 КК України у кримінальному провадженні №0001855 від 06.12.2019 року (справа № 761/28969/22) - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1