Справа № 946/7813/22
Провадження № 1-кс/946/2635/22
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2022 року слідчій суддя Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В:

14.11.2022 року ОСОБА_2 звернулась до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 22.06.2020 року у кримінальному провадженні № 0000743 від 18.06.2020 року на мобільний телефон марки «Huawei P20lite» ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_2 та повернення власнику вилучених речей.

Перевіривши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Так, тестову експлуатацію підсистеми «Електронний суд» розпочато 22.12.2018 відповідно до наказу ДСА України №628 «Про проведення тестування підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах» від 22.12.2018.
Дослідну експлуатацію підсистеми «Електронний суд» та модулю «Електронний кабінет» розпочато 01.06.2020 відповідно до наказу ДСА України №247 «Про запровадження в дослідну експлуатацію підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет» від 01.06.2020.
Рішенням Вищої ради правосуддя №1845/0/15-21 від 17.08.2021 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі Положення про ЄСІТС).
Відповідно до п. 66 Положення про ЄСІТС, підсистеми (модулі) ЄСІТС, вказані в розділі III цього Положення (тобто модулі «Електронний кабінет», «Електронний суд» та «підсистема відео-конференцзв`язку»), починають функціонувати через 30днів із дня опублікування Вищою радою правосуддя в газеті «Голос України» та на вебпорталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля).
У газеті «Голос України» №168 (7668) від 04.09.2021 Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох таких підсистем (модулів) ЄСІТС: - «Електронний кабінет»; - «Електронний суд»; - підсистема відео-конференцзв`язку.
В свою чергу, відповідно до вимог п. 25 вищевказаного Положення про ЄСІТС, процесуальні та інші документи, пов`язані з розглядом справ у суді можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд».
З урахуванням вищевикладеного, вищевказані три підсистеми (модулі) офіційно розпочали своє функціонування з 05.10.2021.
Згідно вимог п.п. 26 та 27 Положення про ЄСІТС, електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованимелектронним підписом(підписами) йогопідписувача (підписувачів)та надсилаютьсязасобами відповідноїпідсистеми ЄСІТС. До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відео-файли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованимелектронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.
З огляду на системний аналіз положень Закону України «Про електронні довірчі послуги», кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.
Слідчим суддею встановлено, що 14.11.2022 року на електронну пошту Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області надійшло скановане зображення клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна.

Згідно відмітки керівника апарату Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області, вищезазначене клопотання надійшло на електронну адресу суду не будучи скріпленою КЕП заявника.
У даному випадку скановане зображення клопотання надійшло до суду без кваліфікованого електронного підпису, що унеможливлює ідентифікацію особи, яка подала цю скаргу.
Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд у своїй постанові від 24 квітня 2018 року у справі №522/385/17, номер рішення 73661204.
Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.
Приймаючи до уваги, що клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна не було скріплене кваліфікованим електронним підписом, а клопотання, скріплене власноручним підписомОСОБА_2 , до суду не надходило, слідчий суддя вважає за необхідне повернути вказане клопотання заявнику.
Керуючись ст.ст. 303, 304 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 22.06.2020 року у кримінальному провадженні № 0000743 від 18.06.2020 року на мобільний телефон марки «Huawei P20lite» ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_2 та повернення власнику вилучених речей повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що у випадку усунення допущенних порушень, він має право повторно звернутися з клопотанням про скасування арешту.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1