Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/395/20
Провадження № 1-кп/935/56/22
У Х В А Л А

Іменем України

22 грудня 2022 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області у складі

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Коростишеві кримінальне провадження №9000053 від 24.01.2020 стосовно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України,-

встановив:

У провадженні Коростишівського районного суду Житомирської області перебуває вказане кримінальне провадження.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в обґрунтування якого зазначив, що ОСОБА_4 вчинив нетяжкий злочин, однак тривалий час перешкоджав кримінальному провадженню шляхом неодноразового неприбуття у судові засідання, за місцем проживання був відсутнім, тому приводи не виконувались. Обвинувачений двічі оголошувався у розшук. Крім того, прокурор зазначає, що молодий вік, відсутність стійких соціальних зв`язків та стан здоров`я дозволяє обвинуваченому у надалі переховуватись від суду. Клопотання надано у письмовому вигляді, оголошено у судовому засіданні, завчасно вручено обвинуваченому.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 заперечили проти клопотання прокурора, просять обрати запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши клопотання, суд дійшов такого висновку.

Згідно положень ч.ч.1,2 ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається у порядку, передбаченому главою 18 КПК України.

Для прийняття законного та обґрунтованого рішення, суд, згідно змісту вимог ст.178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення або зменшення ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

При цьому, ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірної можливості здійснення обвинуваченим зазначених дій. Водночас КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні надалі.

Судом належно оцінена суспільна небезпечність кримінального правопорушення, що обґрунтовано інкримінуються обвинуваченому, з врахуванням чого суд дійшов висновку про існування певних ризиків, передбачених ст.177 КПК України, на які вказує прокурор.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні нетяжкого злочину. Запобіжні заходи у межах даного кримінального провадження до ОСОБА_4 раніше не застосовувались.

Разом з тим, обвинувачений протягом тривалого часу у судові засідання не з`являвся, на адресу суду направляв клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із хворобою, проте належних доказів цим фактам суду не надав.

Ухвалу суду про привід обвинуваченого не було виконано, оскільки за місцем свого проживання обвинувачений був відсутній, згідно рапорту о/у ВП №2 Житомирського РУП (а.с.78) взагалі виїхав за межі області.

Через неналежну процесуальну поведінку обвинуваченого, останнього було оголошено у розшук, причому двічі, зокрема, за ухвалами суду від 13.09.2021 та 13.10.2022.

З врахуванням наведеного, оскільки обвинувачений не бажає належним чином виконувати свої процесуальні обов`язки, ухиляється від суду, чим перешкоджає кримінальному провадженню, ризики, передбачені ст.177 КПК України, на які вказує прокурор, що на даний час продовжують існувати ризики, будь-які стримуючи фактори на переконання суду, відсутні.

Суд дійшов обґрунтованого висновку про необхідність продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, із визначенням, у відповідності до п.2 ч.5 ст.182, ст.183 КПК України, застави у межах 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 26000 грн., а також відповідних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, оскільки саме такий запобіжний захід забезпечить належну процесуальну поведінку останнього.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 178, 194, 331 КПК України,

постановив:

Клопотання прокурора Коростишівської окружної прокуратури задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою на 60 днів, тобто до 20.02.2023 року включно.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_4 заставу у розмірі 10 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 26000 грн., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений у порядку, встановленому постановою КМУ.

3 моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 такі обов`язки:

-прибувати до суду за кожною вимогою;

-повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-не відлучатись за межі населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває;

-заборонити спілкуватися зі свідками, потерпілими, іншими особами у кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до слідчого свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом.

У разі внесення застави обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Коростишівський районний суд Житомирської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_6 ОСОБА_7