490/5927/22 17.02.2023
н/п 1-кс/490/1609/2023
Центральний районний суд м. Миколаєва
Справа № 490/5927/22
У Х В А Л А

про продовження строків запобіжного заходу

17 лютого 2023 року слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві клопотання старшого слідчого СВ Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_4 (із дислокацією у м. Миколаєві),погоджене прокурором, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Знам`янка Снігурівського району Миколаївської області, який має повну середню загальну освіту, офіційно не працевлаштований, малолітніх дітей на утриманні не має, на обліку у лікаря нарколога-психіатра не перебуває, раніше не судимому, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий, як сторона кримінального провадження, звернувся з клопотанням, погодженим з прокурором, до слідчого судді про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні № 0000421 від 14.12.2022.

Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України. Зокрема,06.11.2022 року близько о 17 годині, ОСОБА_6 перебуваючи в приміщенні будинку за адресою: АДРЕСА_2 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, переслідуючи прямий умисел, направлений на заподіяння смерті іншій людині, після раптово виниклого словесного конфлікту із ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , наніс останньому один удар предметом схожим на ніж в область в область грудної клітини, в результаті чого ОСОБА_6 спричинив ОСОБА_7 відповідно до довідки КУ «Бюро судово-медичної експертизи» Херсонської обласної ради від 21.12.2022 тілесні ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення грудної клітини з ушкодженням серця, в результаті чого ОСОБА_7 помер.

Прокурор в судовому засіданні подане клопотання підтримав та просив продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави. Додатково пояснив, що на сьогоднішній день існує обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення, яке належить до категорії особливо тяжких та за яке передбачено покарання до 15 років позбавлення волі. Обґрунтованість підозри, на думку прокурора, стверджується зібраними по справі доказами та повністю відповідає вимогам чинного законодавства та вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості» та «розумності». Вважає, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені ч.1, 3, 5 ст.177 КПК України для застосування вказаного виду запобіжного заходу. На думку прокурора, жоден інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Захисник в судовому засіданні проти продовження строків запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечив та просив застосувати щодо останнього більш м`який вид запобіжного заходу не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт.

Підозрюваний в судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання слідчого підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до положень ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі "Ілійков проти Болгарії" №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що "суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів".

П. 48 рішення "Чеботарь проти Молдови" № 35615/06 від 13.11.07 р. - Європейський Суд з прав людини зазначив "Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання".

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відповідно до матеріалів клопотання 14.12.2022 року до Єдиного реєстру досудового розслідування внесено кримінальне провадження №0000421 за ч.1 ст.115 КК України.

22.12.2022 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Ухвалою слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва від 26.12.2022 року стосовно підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 20.02.2023 року включно.

15.02.2023 постановою прокурора досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000421 продовжено до трьох місяців, а саме до 22 березня 2023 року.

Вирішуючи заявлене прокурором клопотання та враховуючи вимоги ч.2 ст.177 КПК України щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявності ризиків, суд виходить з наступного.

На виконання вимог положень ч.1 ст.194 КПК України судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України. Зокрема обґрунтованість підозри стверджується зібраними доказами у матеріалах кримінального провадження, а саме: протоколом допиту свідка ОСОБА_8 та протоколом пред`явлення їй особи для впізнання; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 та протоколом пред`явлення їй особи для впізнання; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 та протоколом пред`явлення йому особи для впізнання; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 та протоколом пред`явлення йому особи для впізнання; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_14 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 та протоколом пред`явлення їй особи для впізнання; висновком експерта №1189 від 27.01.2023; іншими матеріалами кримінального провадження.

Крім того, обґрунтовано доведеним є наявність в діях підозрюваного ОСОБА_6 ризиків, передбачених п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, для продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки йому загрожує реальне покарання у вигляд позбавлення волі строком від 7 до 15 років позбавлення волі. Крім того, може незаконно впливати на свідків, оскільки свідки ОСОБА_10 , ОСОБА_11 відомі підозрюваному, а також їх місце проживання; відповідно до показів свідка ОСОБА_15 , вона є співмешканкою підозрюваного і раніше він застосовував стосовно неї фізичну силу. Також, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний не працює, не має міцних соціальних зав`язків, веде антигромадський спосіб життя.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити про наступне. У відповідності до рекомендацій, наданих Верховним Судом у Листі від 03 березня 2022 року № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», запровадження воєнного стану та збройна агресія щодо України самі по собі є ризиками, які мають враховувати суди при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу. Зазначена позиція попередньо була висловлена і Радою суддів України в рекомендаціях щодо роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених 02 березня 2022 року. А тому надані рекомендації слідчий суддя також враховує при вирішенні даної справи.

Строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000421 продовжено постановою прокурора до трьох місяців, а саме до 22 березня 2023 року.

В ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження виконано усі слідчі дії, спрямовані на отримання та перевірку доказів у ньому. Разом з тим, закінчити розслідування у 2-х місячний строк немає можливості, оскільки в кримінальному провадженні необхідно виконати наступне: долучити до матеріалів кримінального провадження висновок судової амбулаторної психіатричної експертизи, виконання якої доручено експертам Херсонської філії судово-психіатричних експертиз ДУ «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи, моніторингу наркотиків» МОЗ України (орієнтовний строк виконання - перша декада березня 2023 року); провести слідчі експерименти за участі свідка ОСОБА_15 та підозрюваного ОСОБА_6 з метою відтворення обстановки та обставин вчинення кримінального правопорушення, зокрема механізму спричинення потерпілому тілесних ушкоджень; призначити проведення додаткової судово-медичної експертизи з урахуванням відомостей, отриманих за результатами проведення слідчих експериментів, з метою встановлення механізму спричинення тілесних ушкоджень потерпілому; виконати інші слідчі (розшукові) дії, необхідність у проведенні яких виникне під час розслідування кримінального провадження; виконати вимоги ст. 290 КПК України та скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Продовжуючи підозрюваному ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою суд виходить з того, що останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, який належить до категорії особливо тяжких та за яке передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від 7 до 15 років, а також яке за своєю правовою природою та об`єктом спрямування спрямоване проти життя та здоров`я громадян. Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , вчинено в умовах воєнного стану, запровадженого у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти Української Держави та Українського Народу, що тим самим підвищує ступінь суспільної небезпечності кримінального правопорушення, у вчиненні якого його підозрюють. Крім того, суд вважає, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та вони доведені прокурором, підозрюваний є працездатною особою, ніде не працює, доказів про тяжкість захворювань не надано, а відтак відсутні підстави, які б перешкоджали продовженню підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Жоден інший більш м`який запобіжний захід на даному етапі досудового розслідування, на думку суду, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Тому з урахуванням обставин клопотання та долучених до матеріалів клопотання письмових документів, а також враховуючи стадію кримінального провадження, суд вважає виправданим та обґрунтованим клопотання слідчого про продовження підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у зв`язку з наявністю обґрунтованої підозри та з метою уникнення ризиків.

Щодо можливості застосування до підозрюваного альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно вимог ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно п.3 ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб..

Поряд з цим положеннями п.1 ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

З урахуванням обставин справи та враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, який вчинений із застосуванням насильства(вбивство), суд вважає за можливе не визначати підозрюваному розмір застави у кримінальному провадженні.

Керуючись вимогами статей 177, 178, 182, 183, 186, 194, 196, 197, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_4 (із дислокацією у м. Миколаєві),погоджене прокурором, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою в ДУ «Миколаївський слідчий ізолятор», за адресою: вул. Лагерне поле 5, м. Миколаїв.

Строк дії ухвали становить починаючи з 17 лютого 2023 року до 22 березня 2023 року включно (в межах строку досудового розслідування).

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1