Провадження №: 1-кс/755/2449/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" грудня 2022 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Луганськ, громадянина України, з вищою освітою, офіційно не працюючого, одруженого, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000055 від 28.06.2022 року,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 звернулася до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_4 .

Клопотання погоджено прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 .

Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_4 , в невстановлений досудовим розслідуванням час, вступив в злочинну змову з ОСОБА_7 з метою незаконного збуту наркотичних засобів на території м. Києва невизначеному колу осіб.

Так, ОСОБА_4 , в невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, незаконно, з метою подальшого збуту за попередньою змовою з ОСОБА_7 отримав від невстановленої досудовим розслідуванням особи, тим самим незаконно придбав, невстановлену кількість наркотичного засобу кокаїну з метою подальшого збуту.

У подальшому, ОСОБА_4 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконний збут за попередньою змовою з ОСОБА_7 наркотичного засобу кокаїну, вирішив незаконно збути частину отриманого від невстановленої досудовим розслідуванням особи, наркотичного засобу кокаїну, у великих розмірах.

Так, 14.10.2022 року за адресою: м. Київ проспект Перемоги, 55/2, згідно постанови про проведення оперативної закупки, у присутності понятих працівниками ГВ «Д» УЗНД ГУ СБ України у м. Києві та Київські області було проведено огляд громадянина ОСОБА_8 та вручено останньому грошові кошти у сумі 14500 грн, 2600 доларів США, для проведення оперативної закупки.

Після цього, о 15:30 ОСОБА_8 зателефонував ОСОБА_9 та домовився про зустріч з ОСОБА_7 та ОСОБА_4 з метою купівлі психотропної речовини амфетаміну в великих розмірах, наркотичного засобу кокаїну у великих розмірах та боєприпасів калібру 5.45х39.

Після цього о 17:51 ОСОБА_8 прибув за адресою: АДРЕСА_3 , де його зустрів ОСОБА_9 та в подальшому останні попрямували до приміщення, що розташоване за адресою: АДРЕСА_4 , де їх чекав ОСОБА_4 .

У подальшому о 17:58 ОСОБА_7 зателефонував ОСОБА_4 та обговорив продаж ОСОБА_8 наркотичного засобу кокаїну, після цього о 18:55 ОСОБА_7 , ОСОБА_9 та ОСОБА_4 зайшли до приміщення, що розташоване за адресою: АДРЕСА_4 , де ОСОБА_8 перераховує грошові кошти, частину з них віддає ОСОБА_9 , а іншу частину ОСОБА_7 , крім того ОСОБА_8 передав грошові кошти у сумі 2600 доларів США громадянину ОСОБА_4 за наркотичний засіб кокаїн.

Після цього, ОСОБА_7 передає ОСОБА_8 поліетиленовий пакет з порошкоподібною речовиною світлого кольору, що містить в своєму складі психотропну речовину амфетамін та боєприпаси калібру 5.45х39, та в подальшому останні чекають ОСОБА_4 з наркотичним засобом кокаїном.

У подальшому о 21:18 до приміщення, що розташоване за адресою: АДРЕСА_4 зайшов ОСОБА_4 та передав ОСОБА_7 2(два) поліетиленові пакети червоного кольору з наркотичним засобом кокаїном та дві таблетки особливо небезпечної психотропної речовини ПМА.

Після цього, 14.10.2022 року в ході проведення огляду місця події в період часу з 22:10 до 23:05, за адресою: АДРЕСА_5 , громадянин ОСОБА_8 добровільно надав для вилучення поліетиленовий пакет з пазовим замком з порошкоподібною речовиною світлого кольору, що містить в своєму складі психотропну речовину амфетамін у великих розмірах загальною масою 8,571 г., два поліетиленові пакети з порошкоподібно речовиною світлого кольору, що містить в своєму складі наркотичний засіб кокаїн у великих розмірах масою 13,594 г., поліетиленовий пакет з 2(двома) таблетками фіолетового кольору, що містять в своєму складі особливо небезпечний наркотичний засіб ПМА масою 0,446 г., та боєприпаси калібру 5.45х39 у кількості 28 штук, які ОСОБА_7 за попередньою змовою з ОСОБА_9 та ОСОБА_4 збули в ході проведення оперативної закупки за грошові кошти в сумі 14500 грн та 2600 доларів США.

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а саме незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту та незаконному збуті наркотичного засобу у великих розмірах, вчиненого за попередньою змовою групою осіб.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 в невстановлений досудовим розслідуванням час вступив в злочинну змову з ОСОБА_7 та ОСОБА_10 , з метою незаконного зберігання з метою збуту психотропних речовин.

Так, ОСОБА_10 в невстановлений досудовим розслідуванням час та місці незаконно, з метою подальшого збуту за попередньою змовою з ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , отримав від невстановленої досудовим розслідуванням особи, тим самим незаконно придбав, невстановлену кількість психотропної речовини - амфетамін з метою подальшого збуту.

У подальшому ОСОБА_10 , за попередньою змовою з ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , почав незаконно зберігати в автомобілі марки «Шевроле Круз», номерний знак НОМЕР_1 , частину отриманого від невстановленої досудовим розслідуванням особи, психотропної речовини амфетаміну з метою подальшого незаконного збуту.

У подальшому, 29.11.2022 року в період часу 22:41 по 23:40 за адресою: м. Київ, вул. Дорогожицька, 10 в гаражному кооперативі «Телеком» було проведено обшук автомобіля марки «Шевроле Круз», яким користується ОСОБА_10 , державний номерний знак НОМЕР_1 , за участю ОСОБА_10 , під час якого було виявлено та вилучено металеву коробку з ланцюжком, всередині якої був поліетиленовий пакет з пазовим замком з порошкоподібною речовиною світлого кольору, що містить в своєму складі психотропну речовину амфетамін масою 0,725 г., яку ОСОБА_10 незаконно придбав та зберігав у вказаному автомобілі з метою подальшого збуту за попередньою змовою з ОСОБА_7 та ОСОБА_4 .

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, а саме незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту психотропної речовини, вчиненого повторно за попередньою змовою групою осіб.

30.11.2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України. Слідчий зазначає, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 , інкримінованого йому правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом огляду грошових коштів, протоколом огляду місця події, висновками експертів, протоколами проведення оперативних закупок, протоколами огляду, протоколом обшуку, рапортами працівників поліції та іншими доказами в їх сукупності.

Враховуючи викладене, підвищена суспільна небезпека злочину, у вчиненні якого на цей час підозрюється ОСОБА_4 , полягає в тому, що злочини в сфері незаконного обігу наркотичних засобів посягають на правовий режим обігу, а додатковим об`єктом кримінально-правової охорони є здоров`я населення. Слідчий в клопотанні зазначив, що в межах вказаного кримінального провадження існують ризики, а саме:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПУ України підозрюваний ОСОБА_4 , усвідомлюючи тяжкість злочину у вчиненні якого він на цей час підозрюється, а саме у вчиненні тяжкого злочину, за який Кримінальним кодексом України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від притягнення до кримінальної відповідальності та подальшого засудження. Враховуючи, спосіб зберігання та збуту наркотичного засобу встановлено, що ОСОБА_4 , ретельно приховував свою злочинну діяльність, вчинив тяжкий злочин з прямим умислом, усвідомлював суспільну небезпеку вчиненого діяння та не бажав його викриття правоохоронними органами;

- п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_4 , може знищити, сховати або спотворити речові докази, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки, на цей час органом досудового розслідування не виявлено всі можливі місця зберігання наркотичного засобу. Тому, перебуваючи на свободі, підозрюваний ОСОБА_4 , може знищити решту заборонених до обігу речовин, які на цей час не виявлені та не вилучені органом досудового розслідування;

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_4 , з метою уникнення покарання за кримінальне правопорушення, в якому він на цей час підозрюється, може впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Враховуючи те, що в ході проведення обшуків були залучені поняті та підозрюваному надано копії відповідних процесуальних документів із зазначенням їх анкетних даних, тому на думку сторони обвинувачення, підозрюваний може незаконно впливати на зазначених свідків з метою зміни показів останніми в ході досудового розслідування та судового розгляду.

Також, на цей час триває виконання судових експертиз по решті вилучених в ОСОБА_4 , речовин, тому будучи обізнаним про експертну установу, експертам якої доручено проведення відповідних експертиз, останній може незаконно впливати на зазначених експертів з метою дачі ними завідомо неправдивих висновків.

- п. 4 ч. 1 ст.177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_4 може перешкоджати проведенню досудового розслідування іншим чином. Так, враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_4 є лише складовою частиною добре налагодженої злочинної мережі збуту наркотичних засобів на території України, будучи усвідомленим про наявні шляхи постачання та подальші шляхи збуту наркотичних засобів, перебуваючи на свободі, останній може перешкоджати органу досудового розслідування встановлювати інших можливих співучасників, зокрема організаторів злочинної діяльності, пов`язаної з поширенням незаконної пропозиції наркотичних засобів на території міста Києва.

- п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_4 може вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки не має стабільного джерела прибутку та свої матеріальні потреби намагається задовольнити злочинним шляхом, що й стало причиною вчинення ним вказаного злочину.

Враховуючи викладене, менш суворі запобіжні заходи будуть не достатніми для забезпечення належної кримінально-процесуальної поведінки підозрюваним ОСОБА_11 та запобігання зазначеним ризикам. У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого та просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Крім того, прокурор зазначив, що у зв`язку з існуюванням ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного. Захисник ОСОБА_4 ОСОБА_12 у судовому засіданні заперечував проти застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою посилаючись на те, що підозра та ризики, наведенні у клопотанні, є необгрунтованими та не доведенні у судовому засіданні прокурором. Захисник вважає, що клопотання прокурора не підляягає задоволенню.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав доводи та прохання свого захисника.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора, підозрюваного та його захисника, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав. Стаття 192 КПК України передбачає право слідчого за погодженням з прокурором звернутися із клопотанням про застосування запобіжного заходу до особи, яку затримано без ухвали про дозвіл на затримання за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. У ч. 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом. Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї. За правилами ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу. Статтею 184 КПК України визначено, що клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити: 1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа; 2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу; 5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; 7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу. Копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання. До клопотання додаються: 1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу; 3) підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Застосування запобіжного заходу до кожної особи потребує внесення окремого клопотання. Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права. Частиною 5 ст. 9 КПК України визначено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ). Згідно з ч. 5 ст. 193 КПК України будь-які твердження чи заяви підозрюваного, обвинуваченого, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується, або у будь-якому іншому правопорушенні. Відповідно до ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень. Судом було встановлено, що 28.06.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000055 були внесені відомості про скоєння кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, ч. 3 ст. 307, ч. 1 ст. 263 КК України.

30.11.2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України. Клопотання слідчого, погоджене із прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва, оформлене відповідно до вимог ст. 184 КПК України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання та якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України. Слідчим суддею встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, що підтверджується: витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні № 0000055 від 28.06.2022 року; повідомленням про виявлення кримінального правопорушення від 28.06.2022 року; повідомленням про виявлення кримінального правопорушення від 28.06.2022 року; рапортами працівників поліції; протоколом огляду та вручення грошових коштів від 14.10.2022 року; протоколом особистого огляду від 14.10.2022 року; протоколом за результатами контролю за вчиненням злочину від 14.10.2022 року; протоколом про результати аудіо, -відеоконтролю за особою від 15.10.2022 року; протоколом огляду місця події від 14.10.2022 року; висновками експертів та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до позиції ЄСПЛ, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року). При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України слідчий суддя на підставі наданих матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України; тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим - позбавлення волі на строк від шести до десяти років; роль та ступінь участі у вчиненні ймовірного кримінального правопорушення, кількість інкрімінованих епізодів, підвищена суспільна небезпечність діяння; вік та стан здоров`я підозрюваного на час розгляду клопотання; міцність соціальних зв`язків одружений; майновий стан та відсутність офіційного місця роботи (немає стабільного джерела доходу); ризик продовження чи повторення протиправної поведінки з огляду на те, що він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину. Щодо обґрунтованості ризиків неналежного виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, то слід зазначити таке. Суд вважає обґрунтованим стороною обвинувачення ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_4 , будучи обізнаним з санкцією статті, яка йому інкримінується, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ним можливо вчинено тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років. Тому даний ризик є цілком реальним. Суд вважає обґрунтованим стороною обвинувачення ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, зважаючи на те, що органом досудового розслідування на даний час не виявлено всі можливі місця зберігання наркотичного засобу. Суд вважає, що стороною обвинувачення обґрунтовано і ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, зважаючи на те, що згідно чинного законодавства, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. А тому, враховуючи характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , даний ризик є цілком реальним. Суд вважає обґрунтованим стороною обвинувачення ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зважаючи на те, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, немає постійного джерела доходу, тому має схильність до вчинення нових злочинів. Крім того, суд вважає, що стороною обвинувачення не обґрунтовано ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України. На підставі вказаних вище обставин у їх сукупності та взаємозв`язку слідчий суддя дійшов висновку про наявність у даному кримінальному провадженні обґрунтованих ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. На думку слідчого судді, у разі застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, орган розслідування не зможе в повній мірі забезпечити виконання завдань кримінального провадження. Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст. 178 КПК України, а також доведеність прокурором під час судового розгляду клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не зможе запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам, тому клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_11 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню. Крім того, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Також ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством. Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст. 177, 178, 183 КПК України. Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбаченим цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті. На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110, 183, 176-178, 183, 186, 193-196, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у межах строку досудового розслідування, тобто до 27 січня 2023 року.
Визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 198 480 грн, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Дніпровського районного суду м. Києва (Отримувач: ТУДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № UA1012089), у разі внесення якої він підлягає звільненню з-під варти.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного у разі внесення застави наступні обов`язки: не відлучатись за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора, суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та місця роботи.
Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі порушення ним обов`язків, покладених на нього в цій ухвалі, застава звертається у дохід держави. Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали буде проголошено 02 грудня 2022 року о 11 годині 30 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1