Справа № 463/817/23 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/811/161/23 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду у складі:

головуючого - судді ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Личаківського районного суду м.Львова від 07 лютого 2023 року,

з участю прокурора - ОСОБА_8 ,

захисника підозрюваного ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7

в с т а н о в и л а :

цією ухвалою слідчого судді задоволено клопотання старшого слідчого Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_9 , погодженого прокурором Львівської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері ОСОБА_8 та обрано ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали становить шістдесят днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_6 рахувати з часу оголошення ухвали - 07 лютого 2023 року о 12:45.

Таке своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів пов`язана з вступом в силу Закону України № 2531-IX від 16.08.2022 «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо обрання запобіжного заходу до військовослужбовців, які вчинили військові злочини під час дії воєнного стану», відповідно до якого під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 8 частини першої цієї статті.

В апеляційній скарзі захисник підозрюваного ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_7 покликається на те, що оскаржувана ухвала слідчого судді є необгрунтованою, протиправною, такою, що підлягає скасуванню. Зазначає, що при постановлені оскаржуваної ухвали слідчим суддею не зазначено жодного обгрунтування, з яких мотивів підозрюваному не було визначено застави. Вважає, що слідчим суддею не враховано відсутності обгрунтованої підозри, оскільки підозрюваний ОСОБА_6 мав поважні причини не виконувати наказ, пов`язані із незадовільним станом його здоров`я. Стверджує, що в матеріалах клопотання відсутні посилання на матеріали, як і самі матеріали, які могли б підтвердити перераховані ризики. Звертає увагу на те, що слідчий суддя належним чином не дослідив та не встановив, чи існує хоча б один з ризиків, на які вказує сторона обвинувачення, та чи наявні матеріали, які б підтверджували існування таких ризиків.

Просить скасувати оскаржувану ухвалу слідчого судді, постановити нову, якою відмовити у задоволенні клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Заслухавши доповідь судді, виступ захисника підозрюваного ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 про задоволення апеляційної скарги, та який при цьому зазначив, якщо колегія суддів дійде висновку про залишення без змін ухвали слідчого судді щодо обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, то просив визначити останньому розмір застави, думку прокурора, який не заперечив щодо визначення підозрюваному розміру застави, обговоривши наведені доводи апеляційної скарги та перевіривши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення, з наступних підстав.

Ч.3 ст. 176, ч.1 ст. 183 КПК України передбачено, що найбільш суворим запобіжним заходом є тримання під вартою, який є винятковим та який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Згідно положень ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язані оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого, його майновий стан, наявність у нього судимостей та інше.

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Колегія суддів вважає, що рішення про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу - тримання під вартою, постановлене слідчим суддею з дотриманням вимог ст.ст. 177, 178 КПК України.

Під час розгляду клопотання слідчий суддя обґрунтовано встановив, що надані слідчим та прокурором докази доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України.

На думку колегії суддів, врахувавши протиправну поведінку підозрюваного та його нехтування наказами командира НОМЕР_1 прикордонного загону, а також вимогами Законів України та Статуту Збройних Сил України, ризики, передбачені п.п. 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя прийшов до вірного висновку про необхідність застосування саме запобіжного заходу - тримання під вартою, оскільки перебуваючи на волі, він може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчиняти інші кримінальне правопорушення, а інші ризики, наведені прокурором не підтверджені та необгрунтовані.

Разом з тим, на думку колегії суддів, при обранні підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу, слідчим суддею не дотримано принципу призначення альтернативного запобіжного заходу, викладеного у рішеннях ЄСПЛ «Летелье проти Франції», «Мамедова проти росії» та правову позицію ЄСПЛ у рішенні від 12 січня 2012 року у справі «Тодоров проти України».

Крім цього, у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею; 4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України; 5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Передбачена ч.4 ст.183 КПК України можливість при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави у кримінальному провадженні є правом а не обов`язком слідчого судді.

Тобто, законодавцем надано право слідчому судді, в залежності від обставин справи, визначати чи не визначати розмір застави у конкретних випадках.

Разом з тим, відповідно до вимог п.3 ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року та практики Європейського Суду з прав людини (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п.63 рішення у справі «Доронін проти України» від 19 лютого 2009 року), при обранні чи продовженні застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, навіть у справах про вбивство та при спробі обвинуваченого зникнути із одночасним супротивом працівникам правоохоронного органу при затриманні, національні суди мають розглядати можливість застосування тих чи інших альтернативних запобіжних заходів замість тримання під вартою, а посилання при цьому головним чином на тяжкість обвинувачення, не уявляє собою «відповідної і достатньої» підстави.

При цьому, згідно з п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що обвинувачується у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відтак, колегія суддів, враховуючи тяжкість покарання за вчинення кримінального правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_6 , дані про його особу, майновий та сімейний стан, стан здоров`я, обставини кримінального правопорушення, ризики, передбачені ст. 177 КПК України, приходить до переконання про можливість визначення підозрюваному застави, як альтернативу тримання під вартою - 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з покладенням передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язків, яка гарантуватиме виконання підозрюваним ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків, передбачених кримінальним процесуальним законом України та відповідатиме меті застосування запобіжного заходу.

Таким чином, враховуючи вищенаведене, на переконання колегії суддів, в силу вимог п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України, ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з постановленням апеляційним судом нової ухвали, якою клопотання слідчого задоволити частково та застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 107 360,00 гривень.

Керуючись ст.ст. 182, 183, 194, 404, 405, 409, 418, 419 КПК України, колегія суддів, -

п о с т а н о в и л а:

апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 - задоволити.

Ухвалу слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 07 лютого 2023 року, про обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання старшого слідчого Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_9 , погодженого прокурором Львівської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері ОСОБА_8 про обрання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задоволити частково.

Обрати ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали становить шістдесят днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_6 рахувати з 07 лютого 2023 року о 12:45.

Визначити ОСОБА_6 заставу у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 107 360,00 (сто сім тисяч триста шістдесят) грн., яка буде достатньою для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 що застава може бути внесена у визначеному в даній ухвалі розмірі у будь-який момент з часу винесення ухвали, на розрахунковий рахунок Львівського апеляційного суду (ЄРДПОУ 42262398, ДКС України, м. Київ, МФО 820172, рахунок UA0085066 ) або забезпечити їх внесення заставодавцем.

Внесення застави, визначеної судом при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є підставою для звільнення особи з-під варти. Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , у разі внесення застави, наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження;

- утримуватися від спілкування із свідками в даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у випадку наявності таких.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний ОСОБА_6 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Львівської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону ОСОБА_8 .

Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4