Провадження № 1-кс/712/4689/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 грудня 2022 року Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси клопотання прокурора Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003024 від 20.12.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивує тим, що 20.12.2022 близько 16.46 год. невстановлений водій невстановленого транспортного засобу, імовірно типу фургон світлого кольору, рухаючись по проїзній частині автодороги Р10 зі сторони с. Руська Поляна Черкаського району в напрямку до перехрестя з автодорогою Н16 на відстані 600 + метрів до вказаного перехрестя здійснив наїзд на велосипедиста ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прож. в АДРЕСА_1 , пенсіонер, який рухався на велосипеді зеленого кольору, біля лівого краю проїзної частини автодороги Р10 зі сторони перехрестя автодороги Р10 та автодороги Н16 в напрямку до с. Руська Поляна, та після чого водій невстановленого транспортного засобу залишив місце пригоди у невстановленому напрямку. Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди велосипедист ОСОБА_4 отримав тілесні ушкодження та був госпіталізований в КНП "Третя Черкаська міська лікарня ШМД".

По вказаному факту розслідується кримінальне провадження № 0003024 від 20.12.2022 за ч. 1 ст. 286 КК України.

20.12.2022 року в ході огляду місця події на проїзній частині НОМЕР_1 на відстані 600 + метрів до перехрестя автодорогою Н16 було оглянуто місце дорожньо-транспортної пригоди. В ході огляду було виявлено та вилучено бічне дзеркало заднього виду невстановленого транспортного засобу.

З урахуванням того, що бічне дзеркало заднього виду, містить на собі сліди наїзду на велосипедиста, а отже сліди кримінального правопорушення, то він має значення по кримінальному провадженню як речовий доказ, тому його було в ході огляду місця події вилучено та поміщено до сейф пакету WAR1470595.

За постановою слідчого від 21.12.2022 року бічне дзеркало заднього виду, було визнано речовим доказом по кримінальному провадження та приєднано до матеріалів.

Прокурор вказує, що вилучені речі являються речовим доказом у кримінальному провадженні, з метою його збереження та швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, а також збирання доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на даний речовий доказ.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, клопотання підтримує та просив задовольнити.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини які регулюються нормами кримінально-процесуального законодавства.

Статтею 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження визначено арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з вимогами ст.173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Виходячи з положень ч.10 ст. 170 КПК України, арешт може буди накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Слідчим СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області розслідується кримінальне провадження № 0003024 від 20.12.2022 за ч. 1 ст. 286 КК України.

Постановою старшого слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 від 21.12.2022 року бічне дзеркало заднього виду визнано речовим доказом по кримінальному провадженню.

Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява № 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідальності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «АНтріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series A N 296-A, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява № 48191/99, п.п. 49-62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогам захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», п.п. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та з метою яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справ «Джеймс та інші проти Сполученого королівства», п. 50, Series A N 98).

Відтак, враховуючи викладені вимоги практики Європейського суду з прав людини вважаю, що без накладення арешту на вказане майно, орган досудового розслідування буде позбавлений можливості досягти мети у встановлені істини у цьому кримінальному провадженні.

Оцінюючи встановлені в судовому засіданні обставини, завдання арешту майна, як виду заходу забезпечення кримінального провадження, наслідки, які матиме накладення арешту на майно, зважаючи на те, що бічне дзеркало заднього виду відповідає ознакам речового доказу, оскільки містить на собі сліди кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає за необхідне з метою забезпечення збереження речових доказів, клопотання слідчого задовольнити та накласти арешт.

Керуючись ст. ст. 98, 100, 131, 132, 167, 170, 171 КПК України,слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт набічне дзеркало заднього виду невстановленого транспортного засобу, вилучене в ході огляду місця події від 20.12.2022 року та поміщено до сейф пакету WAR1470595.

Заборонити відчуження та будь-яку зміну права власності арештованого майна.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_6

Повний текст ухвали складений 26.12.2022