"11" листопада 2022 р. Справа № 363/3689/22
УХВАЛА
Іменем України

11 листопада 2022 року слідчий суддя Вишгородського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгороді клопотання прокурора Вишгородської окружної прокуратури про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000322 від 29.10.2022 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України,

встановив:
09.11.2022 року до слідчого судді Вишгородського районного суду Київської області з клопотанням про арешту на майно звернувся прокурор Вишгородської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , у якому просить, накласти арешт на автомобіль марки «Тоуота» моделі «Саmгу» д.н.з. НОМЕР_1 з номером кузову НОМЕР_2 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 від 28.04.2010 року на транспортний засіб «Тоуота» моделі «Саmгу» д.н.з. НОМЕР_1 номер кузова НОМЕР_2 , власника ОСОБА_4 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Клопотання мотивоване тим, що сектором дізнання Вишгородського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000322, внесеному 29.10.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ст. 290 КК України.

28.10.2022 року приблизно о 12-00 год. екіпажем УПП у м. Києві біля автозаправки «Мотто», розташованої за адресою: м. Вишгород, вул. Набережна, 24 був зупинений автомобіль «Тойота» «Камри», д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 , в якому на металевій площадці днища кузова під переднім правим сидінням виявлені ознаки кустарного нанесення ідентифікаційного номера кузова, без дозволу відповідних органів.

Таким чином, у органу досудового розслідування виникли обґрунтовані підстави вважати, що зазначені обставини можуть вказувати на знищення ідентифікаційного номера без дозволу відповідних органів.

Так, 28.10.2022 року в період часу з 14-50 год. по 15-30 год. дізнавачем сектору дізнання Вишгородського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , проведено огляд відкритої ділянки місцевості по вулиці Набережна в місті Вишгороді біля автозаправки «Мотто», під час якого виявлено та вилучено транспортний засіб автомобіль марки «Тоуота» моделі «Саmгу» д.н.з. НОМЕР_1 , з номером кузову НОМЕР_2 на якому наявні сліди знищення ідентифікаційних номерів та комплект ключів від нього, та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 від 28.04.2010 року на транспортний засіб «Тоуота» моделі «Саmгу» д.н.з. НОМЕР_1 номер кузова НОМЕР_2 , власника ОСОБА_4 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 .

29.10.2022 року автомобіль марки «Тоуота» моделі «Саmгу» д.н.з. НОМЕР_1 , з номером кузову НОМЕР_2 , та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 від 28.04.2010 на транспортний засіб «Тоуоnа» моделі «Саmгу» д.н.з. НОМЕР_1 номер кузова НОМЕР_2 - визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Крім того, з метою підтвердження/спростування викладених фактів, призначено судову трасологічну експертизу - на виконання якої залучено експертів Київського НДЕКЦ МВС України.

Прокурор обґрунтував, щодо накладення арешту на вилучено майно 28.10.2022 року у ході огляду місця події вказав, що майно, на яке буде накладено арешт, має суттєве значення для встановлення важливих обставин вчинення кримінального правопорушення та може бути використаний як доказ в даному кримінальному провадженні, оскільки вищеперераховане майно, яке зазначене у клопотанні є об`єктом кримінального правопорушення. Разом з тим, не застосування такого заходу забезпечення призведе до втрати речового доказу, а настання цих наслідків перешкоджатиме встановленню істини у цьому кримінальному провадженню, з метою належного збереження речового доказу

У судове прокурор не з`явився, через канцелярію суду подав заяву в якій просить здійснити розгляд клопотання у його відсутність.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглядати клопотання у відсутність прокурора.

Дослідивши матеріали справи за клопотання про арешт майна, слідчий суддя вважає, що дане клопотання задоволенню не підлягає з наступних підстав.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Отже, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 статті 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою, зокрема, і збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 84 КПК України речові докази є одним із процесуальних джерел доказів. Відповідно до ч. 1 ст. 98 цього Кодексу, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, на підставі наданих ініціатором клопотання матеріалів, повинен з`ясовувати обставини, визначені ч. 2 ст. 173 КПК України, зокрема, правову підставу для арешту майна.

Майно, а саме: автомобіль марки «Тоуота» моделі «Саmгу» д.н.з. НОМЕР_1 з номером кузову НОМЕР_2 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 від 28.04.2010 року на транспортний засіб «Тоуота» моделі «Саmгу» д.н.з. НОМЕР_1 номер кузова НОМЕР_2 , до цього часу зберігається у відділенні поліції.

Отже, звернутись з клопотанням про арешт на тимчасово вилучене майно прокурор мав, з урахуванням вихідних днів, 31.10.2022 року, а фактично звернувся з даним клопотанням до слідчого судді 09.11.2022 року.

Таким чином, слідчий суддя зазначає, що згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до ст. 236 КПК України вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукування в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

З огляду на вищенаведене, прокурор мав діяти у законний спосіб та звернутися з відповідним клопотанням до слідчого судді не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна про накладення арешту на вилучене під час огляду майно.

Відповідно до частини 2 та 7 статті 115 КПК України при обчисленні строку годинами строк закінчується в останню хвилину останньої години. При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час.

У свою чергу, статтею 116 КПК України встановлено, що строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти.

З матеріалів клопотання про арешт майна встановлено, що майно, на яке прокурор просить накласти арешт, було вилучено під час огляду 28.10.2022 року, а тому клопотання про арешт майна, повинно було бути поданим до суду не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, в тому числі в порядку, передбаченому статті 116 КПК України, тобто за допомогою поштового зв`язку.

За приписами ч. 2 ст. 113 КПК України, процесуальні дії під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Разом із тим, з клопотанням про арешт майна відповідно до пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України прокурор звернувся до слідчого судді 09.11.2022 року, тобто після спливу граничного строку.

З огляду на вищенаведене, прокурор мав діяти у законний спосіб та звернутися з відповідним клопотанням до слідчого судді не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна про накладення арешту на вилучене під час огляду майно.

Пропустивши строк звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, прокурор у своєму клопотанні про арешт майна звернувшись не просить його поновити.

За даних обставин, підстав для задоволення клопотання прокурора про арешт майна, яке було вилучене під час огляду місця події у слідчого судді відсутні, оскільки це майно втратило статус тимчасово вилученого та підлягає негайному поверненню власнику, зважаючи на імперативну норму абзацу другого частини 5 статті 171 КПК України, вказане клопотання задоволенню не підлягає.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст.ст. 170-174, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

У задоволенні клопотанні прокурора Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000322 від 29.10.2022 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1