печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

11.08.2022 прокурор Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно.

У судове засідання прокурор подав заяву в якій просив задовольнити клопотання та розглядати за його відсутності.

Представник власника майна, в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду повідомлявся належним чином, шляхом направлення судових повісток та розміщенням інформації на сайті Печерського районного суду м. Києва.

Згідно з висновками Європейського суду з прав людини, зазначених у рішенні у справі «Вячеслав Корчагін проти Росії» № 12307 - учасник справи, що повідомлений за допомогою пошти за однією із адрес, за якою він зареєстрований, але ухилявся від отримання судової повістки. Тому йому повинно було бути відомо про час і місце розгляду справи. Він також міг стежити за ходом його справи за допомогою офіційних джерел, таких як веб-сторінка суду.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено, що неприбуття сторін, у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

З матеріалів клопотання вбачається, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України розслідується кримінальне провадження №0737 від 08.05.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 189, ч. 1 ст. 255, ч. ч. 2, 3 ст. 289 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що на території України діє злочинна група осіб, члени якої зорганізувавшись у стійку ієрархічну злочинну групу, склавши при цьому єдиний план злочинних дій, завідомо відомий всім учасникам, з розподілом функцій кожного учасника, метою діяльності якої являються незаконні заволодіння транспортними засобами преміум класу на території держави.

Вказана злочинна група придбала спеціальні пристрої, за допомогою яких викрадаються автомобілі преміум класу.

Злочини вчиняються з парковок торгових центрів та місць дозвілля шляхом сканування та ретрансляції сигналу ключа автомобілів обладнаних штатною (заводською) системою захисту від викрадення.

У подальшому автомобілі переганяються в місця відстою, для безперешкодного внесення змін до програмного забезпечення бортового комп`ютера (імобілайзера) шляхом прописування додаткового ключа за допомогою спеціалізованого ПК виконаного по типу сервісного обладнання з можливістю підключення до сервісного гнізда бортового комп`ютера автомобіля.

Після чого учасниками групи, за грошову винагороду, транспортні засоби повертаються власникам, або розукомплектовуються, з метою продажу запчастин, зміни номерних знаків рам, кузовів та агрегатів, з подальшою «легалізацією» невстановленим особам на території країни.

Встановлено ряд незаконних заволодінь транспортними засобами до яких причетна вказана група:

- 02.11.2021 незаконне заволодіння транспортним засобом марки «Nissan Rogue», реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 , що мало місце в м. Київ, провул. Квітневий, 1-Б;

- 09.11.2021 незаконне заволодіння транспортним засобом марки «Nissan Rogue», реєстраційний номерний знак НОМЕР_2 , що мало місце в м. Київ, пр. Глушкова, 24;

- 05.10.2021 незаконне заволодіння транспортним засобом марки «KIA SPORTAGE», реєстраційний номерний знак НОМЕР_3 , що мало місце в м. Київ, вул. Лятошинського, 14-Б.

Крім того, в ході виконання доручень слідчого Департаменту карного розшуку Національної поліції України встановлено, що до вказаних кримінальних правопорушень причетний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 Останній підшуковує місця збуту викрадених транспортних засобів, осіб, які здійснюють переобладнання викрадених авто, а також має корупційні зв`язки у правоохоронних органах, які забезпечують легалізацію таких авто.

У зв`язку із вищевикладеним, 10.08.2022 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва проведено обшук в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , в ході котрого вилучені речі дозвіл на вилучення яких прямо не надано ухвалою слідчого судді, а саме грошові кошти: 50 000 гривень та 6 100 доларів США.

Грошові кошти вилучені, оскільки під час досудового розслідування є підстави вважати, що вони отримані в наслідок вчинення злочинних діянь.

Вказані кошти постановою слідчого від 10.08.2022 визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000737 від 08.05.2021.

Таким чином, метою арешту вказаного майна є забезпечення збереження речових доказів, у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 КПК України, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Одночасно при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог ст. 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.

З огляду на зазначені вимоги закону слідчий суддя приходить до висновку про те, що вилучене грошові кошти, відповідають критеріям речових доказів у кримінальному провадженні та є на даній стадії досудового розслідування тимчасово вилученим майном.

Матеріали клопотання свідчать, що вказане майно має відношення до кримінального провадження, і, таким чином може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні вказаного майна до встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення.

Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Вітак, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 26, 100, 107, 117, 131, 132, 171173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт, на майно вилучене 10.08.2022 в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , з метою збереження речових доказів, а саме на грошові кошти: 50 000 гривень та 6 100 доларів США.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1