ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2022 року
м. Хмельницький

Справа № 688/2706/22
Провадження № 11-сс/4820/562/22

Колегія суддів Хмельницького апеляційного суду в складі:

судді-доповідача ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря

судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хмельницькому та в режимі відеоконференції матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000970 від 27 вересня 2022 року, за апеляційною скаргою підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 25 листопада 2022 року,

в с т а н о в и л а :
Ухвалою слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду від 25 листопада 2022 року задоволено клопотання старшого слідчого СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_8 , погоджене з прокурором Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_5 , про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000970 від 27 вересня 2022 року, до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України,

ОСОБА_7 ,
ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Біробіджан Хабаровського краю, Росія, громадянина України, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , проживає за адресою АДРЕСА_2 , раніше судимий,

та продовжено відносно нього дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк до 29 грудня 2022 року включно.

Підозрюваний ОСОБА_7 в апеляційній скарзі просив скасувати ухвалу слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду від 25 листопада 2022 року та постановити нове рішення, яким обрати йому міру запобіжного заходу, яка буде не пов`язана із триманням під вартою.

Уважав, що належним чином у суді першої інстанції не доведено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

На його думку, наразі не має умислу впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, бо вину він визнав та щиро розкаявся.

Зазначав, що посилання на відсутність належних соціальних зв`язків є передчасним, оскільки він офіційно працевлаштований, що підтверджується довідками з місця роботи, та позитивно характеризується. Також він має офіційне місце реєстрації, як внутрішньо переміщена особа.

Зокрема, посилався на те, що проживає у цивільному шлюбі та має троє неповнолітніх дітей, що підтверджується довідками наявними у матеріалах кримінального провадження.

Окрім того, звертав увагу, що він не може покинути своє місце проживання, та не має наміру переховуватися, оскільки один забезпечує свою родину.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду з викладом змісту судового рішення та доводів апеляційної скарги; в режимі відеоконференції захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 , які підтримали доводи апеляційної скарги з викладених у ній мотивів; в режимі відеоконференції прокурора ОСОБА_5 в заперечення поданої апеляційної скарги; перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про таке.

З наданих матеріалів провадження вбачається, що старший слідчий відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_8 , за погодженням із прокурором Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_5 , звернувся до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначав, що 26 вересня 2022 року близько 21 год 30 хв, ОСОБА_7 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння та знаходячись в приміщенні кухні квартири АДРЕСА_3 , на ґрунті раптових особистих неприязних відносин, які виникли на ґрунті ревнощів, вступив у словесний конфлікт із потерпілим ОСОБА_9 , під час якого спричинив йому тілесні ушкодження за наступних обставин.

Так, ОСОБА_7 , перебуваючи у вказаному місці, у зазначений день та час, реалізуючи свій злочинний умисел спрямований на умисне спричинення тяжких тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_9 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з метою спричинення тілесних ушкоджень потерпілому, умисно, протиправно наніс послідовно два удари кулаком правої руки в обличчя, а саме в ділянку лівого та правого ока, один удар кулаком правої руки в ділянку грудної клітини спереду, внаслідок чого потерпілий ОСОБА_9 від нанесених ударів присів тримаючись своїми руками за грудну клітину. Відразу після цього ОСОБА_7 продовжуючи свій злочинний умисел, спрямований на заподіяння тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_9 потягнув останнього до кімнати, де повалив його на підлогу, після чого правою ногою наніс йому не менше п`яти ударі по лівій частині тулуба. Після чого ОСОБА_7 разом із ОСОБА_9 повернулись до кімнати кухні, де ОСОБА_7 продовжуючи свої злочинні дії, притиснув ОСОБА_9 своїми руками до стіни і правим коліном наніс йому один удар в ліву частину тулуба, внаслідок чого останній впав на підлогу лівою частиною свого тіла, після чого ОСОБА_7 відразу наніс йому не менше трьох ударів правою ногою по лівій частині тулуба.

Внаслідок вказаних умисних та злочинних дій ОСОБА_7 спричинив потерпілому ОСОБА_9 тілесні ушкодження у вигляді забою грудної клітки, перелом 7, 8, 9 ребер зліва, закритого напруженого лівобічного гемопневмотораксу, закритої черепно-мозкової травми, струсу головного мозку, які відносяться до категорії тілесних ушкоджень тяжкого ступеня тяжкості, як небезпечні для життя в момент заподіяння.

В результаті отриманих за вищевказаних обставин тілесних ушкоджень ОСОБА_9 госпіталізовано до травматологічного відділення КНП «ІІІепетівська багатопрофільна лікарня», де потерпілому проведено дренування.

Таким чином, своїми умисними, протиправними діями, які виразились у спричиненні умисних тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя в момент заподіяння, ОСОБА_7 , вчинив кримінальне правопорушення (злочин), передбачений ч.1 ст.121 КК України.

29 вересня 2022 року, ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

30 вересня 2022 року слідчим суддею Шепетівського міськрайонного суду за наслідками розгляду відповідного клопотання відносно підозрюваного, ОСОБА_7 , обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном 60 днів з 30 вересня 2022 року по 28 листопада 2022 року.

Окрім того, постановою керівника Шепетівської окружної прокуратури за наслідками розгляду відповідного клопотання у даному кримінальному провадженні продовжено строк досудового розслідування до 29 грудня 2022 року включно.

Відповідно до ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно із положеннями ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити певні дії, передбачені КПК України. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Так, ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КПК України.

Зібрані під час досудового розслідування матеріали кримінального правопорушення дають підстави вважати, що на даній стадії досудового розслідування ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

На підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_7 у вчиненні ним даного кримінального правопорушення надано: протокол проведення огляду місця події; вилученими речовими доказами в ході огляду місця події, а саме двома змивами плям речовини бурого кольору, зовні схожі на кров та ковдрою зі слідами бурого кольору, зовні схожі на кров; протокол допиту потерпілого ОСОБА_9 ; протоколи допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 ; протоколи пред`явлення ОСОБА_7 для впізнання по фотознімках за участю потерпілого ОСОБА_9 , свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_13 та ОСОБА_12 ; протоколи проведення слідчих експериментів із застосуванням відео-зйомки за участю свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_13 та ОСОБА_12 ; довідку-діагноз з КНП «ІІІепетівська багатопрофільна лікарня» від 27 вересня 2022 року; висновок судово-імунологічної експертизи за №710 від 26 жовтня 2022 року, згідно якого на змиві з поверхні дверей ванної кімнати, який вилучили під час проведення огляду у квартирі АДРЕСА_3 знайдена кров людини, яка може належати, в тому числі і потерпілому ОСОБА_9 ; висновок судово-імунологічної експертизи за №711 від 26 жовтня 2022 року згідно якого на змиві з поверхні дверей спальної кімнати, який вилучили під час проведення огляду у квартирі АДРЕСА_3 знайдена кров людини, яка може належані, втому числі і потерпілому ОСОБА_9 ; висновок судово-імунологічної експертизи за №712 від 26 жовтня 2022 року згідно якого на ковдрі, яку вилучили під час проведення огляду у квартирі АДРЕСА_3 знайдена кров людини, яка може належати, в тому числі і потерпілому ОСОБА_9 ; висновок судово-медичної експертизи за №307 від 03 листопада 2022 року щодо виявлених на тілі у ОСОБА_9 тілесних ушкоджень та ступеня їх тяжкості; речовий доказ, а саме джинсові штани зі слідами бурого кольору, зовні схожі на кров, що вилучені у ОСОБА_7 ; висновок судово-імунологічної експертизи за №713 від 27 жовтня 2022 року згідно якого на штанах джинсових ОСОБА_7 знайдена кров людини, яка може належати, в тому числі і потерпілому ОСОБА_9 ; висновок амбулаторної судово- психіатричної експертизи за №441 від 28 жовтня 2022 року, згідно якого ОСОБА_7 будь-яким психічним захворюванням не страждає, не страждав таким і на період інкримінованого йому злочину, застосування до нього примусових заходів медичного характеру не потребує, та інші матеріали провадження.

Докази наявні в матеріалах провадження є вагомими та такими, що об`єктивно пов`язують підозрюваного ОСОБА_7 з інкримінованим йому кримінальним правопорушенням.

Так, 30 вересня 2022 року підозрюваному ОСОБА_7 згідно ухвали слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 28 листопада 2022 року включно.

Вирішуючи питання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою взято до уваги ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Колегія суддів зазначає, що запобіжний захід - тримання під вартою має застосовуватися лише за крайньою необхідністю і, як останній захід, при наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний чи обвинувачуваний буде намагатися ухилятися від слідства й суду або від виконання процесуальних рішень, перешкоджатиме встановленню істини у справі, продовжуватиме злочинну діяльність.

Вимоги закону при розгляді клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного слідчим суддею місцевого суду були дотримані в повній мірі.

Так, стороною обвинувачення встановлено та доведено у судовому засіданні продовження існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Так, при розгляді в суді першої інстанції клопотання про продовження запобіжного заходу прокурор довів обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати про існування хоча б одного із ризиків про те, що підозрюваний ОСОБА_7 може вчинити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, що застосований до нього запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, що вірно встановив слідчий суддя місцевого суду.

Сторона обвинувачення обґрунтовано посилалась на те, що в ході досудового розслідування даного кримінального провадження є необхідність у проведенні ряду слідчих та процесуальних дій, а саме: потрібно встановити місце знаходження потерпілого ОСОБА_9 т провести за його участі слідчі дії; повідомити підозрюваному ОСОБА_7 про зміну раніше повідомленої підозри за результатами отримання висновку судово-медичної експертизи; виконати вимоги ст.ст.290-291 КПК України, із врахуванням об`ємів матеріалів провадження.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше несудимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Слід зазначити, що відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зроблено посилання на те, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

У справі «Летельє проти Франції» зазначалось, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

При обранні виду запобіжного заходу слідчим суддею місцевого суду ураховано характеризуючи дані щодо підозрюваного ОСОБА_7 .

Колегія суддів апеляційного суду приходить до висновку, що з моменту обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та до моменту вирішення вказаного клопотання про його продовження, не змінилися обставини, які стали підставою для застосування щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Колегія суддів враховує те, що підозрюваний ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років та те. що на даний час продовжують існувати ризики, визначені ст.177 КПК України, а саме: підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні; підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки встановлено, що ОСОБА_7 , будучи раніше неодноразово судимим (п`ять разів) за умисні кримінальні правопорушення проти власності, а востаннє 24 липня 2017 року Сєвєродонецьким міським судом Луганської області за ч.3 ст.186 КК України до покарання у виді 7 років 6 місяців позбавлення волі, звільнений 06 січня 2021 року з установи виконання покарань по відбуттю строку покарання, на шлях виправлення не став, маючи не зняту та не погашену судимість, вчинив умисне кримінальне правопорушення відносно потерпілого ОСОБА_14 .

Згідно вимог ч.3 ст.197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовженим слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч.3 ст.199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою слідчий суддя враховує наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

На початковій стадії досудового розслідування кримінально-процесуальний закон не вимагає від сторони обвинувачення доведення усіх елементів кримінального правопорушення.

Факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для засудження особи та ухвалення обвинувального вироку.

Запобіжний захід застосовується виключно задля запобігання встановленим ризикам, факт існування яких наразі є доведеним стороною обвинувачення.

Згідно ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Колегія суддів приходить до висновку про наявність в даному випадку ризиків, передбачених ст.177 КПК України, та вони дають достатніх підстав вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Ураховуючи та досліджуючи всі наведені стороною обвинувачення ризики, визначені у ст.178 КПК України обставини в їх сукупності, слідчий суддя місцевого суду обґрунтовано продовжив підозрюваному ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Запобіжний захід це процесуальний захід, який полягає у тимчасовому обмеженні прав людини органом досудового розслідування, досягненням якого є певна мета.

Урахувавши всі обставини провадження, мету процесуальних обов`язків, можливість вчинити підозрюваною певних дій, колегія суддів апеляційного суду приходить до висновку, про не можливість наразі застосування іншого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Колегія суддів зазначає, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню, судовому розгляду, продовжить вчиняти кримінальні правопорушення.

Так, застосовуючи (продовжуючи) запобіжний захід необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого.

При визначенні та дослідженні ризиків, закон не вимагає неспростовних доказів того, що особа одночасно, поза всяким сумнівом, вчинить відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що вона має реальну можливість і необхідність їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу у майбутньому.

Тому, не заслуговують на увагу посилання щодо відсутності ризиків, оскільки слідчий суддя місцевого суду обґрунтовано виклав обставини наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Розглядаючи клопотання, слідчий суддя всебічно з`ясував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість продовження строку тримання під вартою підозрюваного та навів в ухвалі мотиви необхідності задоволення клопотання слідчого.

З огляду на викладене, зазначені в апеляційній скарзі доводи та підстави, з яких підозрюваний ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу суду, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи і не є визначеними законом підставами для скасування оскаржуваного рішення.

Колегія суддів уважає, що слідчий суддя врахував всі обставини провадження, об`єктивно оцінив особистість підозрюваного ОСОБА_7 , тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється останній та обґрунтовано прийняв рішення про необхідність продовження строку дії раніше обраного запобіжного заходу.

Колегія суддів зазначає, що застосування менш суворого запобіжного заходу є неможливим та наразі не забезпечить виконання покладених на підозрюваного ОСОБА_7 обов`язків, визначених ст.194 КПК України.

Рішення суду першої інстанції є обґрунтованим та постановлено з дотриманням вимог чинного законодавства.

Колегією суддів апеляційного суду на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінено в сукупності всі обставини, зокрема вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним інкримінованого кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків.

Колегія суддів зазначає, що висновок слідчого судді місцевого суду наразі повною мірою відповідає фактичним обставинам кримінального провадження.

Істотних порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для зміни чи скасування ухвали слідчого судді у справі не вбачається.

Відтак, колегія суддів не убачає підстави для скасування ухвали слідчого судді місцевого суду.

Керуючись ст.ст.407, 418, 419, 422, 423 КПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и л а :
Ухвалу слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 25 листопада 2022 року щодо продовження строку дії застосованого до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою залишити без змін, а його апеляційну скаргу без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3