ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
іменем України
Справа № 210/4272/22
Провадження № 1-кс/210/1785/22

"30" листопада 2022 р.

Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
сторони та учасники кримінального провадження, які беруть участь у розгляді клопотання: прокурор Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 підозрюваний ОСОБА_4 , захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 , за участі слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ ВП № 2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 в межах кримінального провадження, відомості про яке 10.11.2022 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000132
про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:
ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, на утриманні неповнолітніх дітей не має, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого (в силу ст. 89 КК України),
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України,

ВСТАНОВИВ:
Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.
Слідчому судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області 30 листопада 2022 року надійшло клопотання слідчого СВ ВП № 2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 в межах кримінального провадження, відомості про яке 10.11.2022 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000132 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Позиція учасників судового розгляду.
Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, з мотивів викладених у ньому. Вважає, що застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є доцільним та забезпечить виконання процесуальних обов"язків.
Слідчий підтримав клопотання з мотивів, викладених у ньому.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 - кожен окремо, погодились з позицією прокурора, не заперечували застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Виклад обставин та правова кваліфікація
В провадженні СВ відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні відомості якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за за №0000132 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Президентом України підписано Указ №573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», на підставі чого продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб, у період якого:
Досудовим розслідуванням встановлено, що 22 жовтня 2022 року близько 21.10 годин, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , знаходячись між будинками АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 , маючи намір направлений на відкрите викрадення чужого майна неповнолітньої потерпілої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та звернення його на свою користь, маючи корисливий мотив, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій шляхом ривку вирвав з рук потерпілої мобільний телефон марки «Apple Iphone XS MAX», чорного кольору, об`ємом пам`яті 256 GB, після чого, ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення з викраденим зник.
Таким чином, ОСОБА_4 вчинив всі дії для доведення кримінального правопорушення до кінця, у зв`язку з чим реалізував злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчиненого в умовах воєнного стану, у зв`язку з чим, своїми діями спричинив неповнолітній потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №3155 від 19.11.2022 року на загальну суму 14400,00 гривень.
Обґрунтування клопотання.
У вчиненні даного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уроджененець м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, на утриманні неповнолітніх дітей не має, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.
Підставами для пред`явлення підозри ОСОБА_4 у вчинені кримінального правопорушення є наявність достатніх доказів зібраних в ході досудового розслідування:
-протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ;
-протоколом огляду місця події від 16.11.2022 року;
-протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;
-протоколом огляду місця події від 17.11.2022 року;
-протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 17.11.2022 року;
-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;
-протоколом допиту представника неповнолітнього потерпілого ОСОБА_11 ;
-протоколом допиту неповнолітнього потерпілого ОСОБА_7 ;
-протоколом пред`явлення особи для впізнання за участю потерпілого ОСОБА_7 ;
-висновком судово-товарознавчої експертизи №3155 від 19.11.2022 року;
-протоколом огляду місця події від 19.11.2022 року.
28 листопада 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Відтак, сторона обвинувачення вважає, що наявність обґрунтованої підозри щодо ОСОБА_4 у вчиненні кримінальнального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, та заявлені ризики дають підстави для застосування до останнього одного з запобіжних заходів, передбачених КПК України.
Положення закону, якими керувався слідчий суддя при вирішенні клопотання.
У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.
З метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження, до яких згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок їх застосування визначений главою 18 КПК України.
Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України запобіжними заходами є, зокрема: домашній арешт. У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного - особи, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, або особи, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).
Згідно з вимогами ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого.
Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності.
Системний аналіз норм чинного законодавства свідчить про те, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу дослідженню підлягають чотири групи обставин: - чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні особою кримінального правопорушення; - чи наявні ризики кримінального провадження; - чи наявні обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною 1 статті 176 КПК України може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам; - індивідуальні обставини підозрюваного, передбачені статтею 178 КПК України.
За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.
Згідно з статтею 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182).
Встановлені слідчим суддею обставини та мотиви, із яких виходив слідчий суддя при постановленні ухвали.
В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, за ознаками «грабіж, вчинений у великих розмірах чи в умовах воєнного або надзвичайного стану».
Для визначення причетності ОСОБА_4 до подій кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено: витяг є Єдиного Реєстру досудових розслідувань від 10.11.2022 року, протокол про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення, рапорт, протоколи допиту свідків, протокол огляду, протокол огляду місця події, протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, протокол пред`явлення особи для впізнання, висновок судово-товарознавчої експертизи №3155 від 19.11.2022 року.
Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення, дають слідчому судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри, яка пред"явлена ОСОБА_4 .
На даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує питання винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, та на підставі оцінки сукупності наданих стороною обвинувачення доказів визначає за стандартом "обґрунтованої підозри" лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.
ОСОБА_4 28 листопада 2022 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.16 КК України, за ознаками грабіж, вчинений у великих розмірах чи в умовах воєнного або надзвичайного стану.
Отже, у відповідності до вимог ст. 42 КПК України ОСОБА_4 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.
Санкція частини 4 статті 186 КК України передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від семи до десяти років.
Щодо ризиків кримінального провадження
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, враховує високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження. На виконання сторони обвинувачення
На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Заявлені ризики заслуговують на увагу.
Ризик переховування та/або втечі (п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України) оцінюється у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58).
При дослідженні ризику переховування враховується та обставина, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину. Підозрюваний не одружений, на утримані неповнолітніх дітей не має, також враховуючи тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним, відсутність міцних соціальних зв`язків у місці його постійного проживання, які б могли стримати останнього не покидати постійного місця мешкання та не покидати межі м. Кривого Рогу або території України, свідчить про можливе виникнення у підозрюваного бажання переховуватися від органів досудового розслідування та суду
Вказане свідчить про високий рівень вірогідності переховування, зважаючи на тяжкість покарання, яке може бути застосовано у разі доведення винуватості.
Обставини, які підтверджують ризик передбачений п.5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме вчинити інше кримінальне правопорушення . Зазначений ризик підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 не має міцний соціальних зв"язків, не має постійного джерела доходу.
Слідчий суддя погоджується, що існують ризики, передбачені пунктом 1 та 5 частини 1 статті 177 цього Кодексу, на які вказує прокурор.
Отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою запобігання доведених ризиків
Дослідивши представлені сторонами кримінального провадження обставини, слідчий суддя приходить до висновку про вагомість на даному етапі доказів причетності підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України; та враховує, що інкримінований злочин відноситься до тяжких.
ОСОБА_4 раніше не судимий; офіційно не працевлаштований, не має стійких соціальних зв`язки у місці його постійного проживання.
Застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту мінімізує заявлені ризики, та на етапі досудового розслідування являється ефективним та здатним забезпечити виконання ОСОБА_4 процесуальних обов"язків.
Щодо альтернативного запобіжного заходу
Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного у зв`язку із відсутністю осіб, які заслуговують на довіру. Особисте зобов`язання не можуть бути застосовані у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного на волі без контролю за його поведінкою не сприятиме виконанню ним, покладених на нього процесуальних обов`язків.
Приймаючи до уваги встановлені відповідно до статтей 176-178 КПК України обставини, зважаючи на наявність обґрунтованої підозри за частиною 2 статті 185 КК України, доведення ризиків за пунктами 1 та 5 частини 1 статті 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що нічний домашній арешт є співмірним пред"явленій підозрі та особі підозрюваного.
Запобіжний захід має бути пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою дотримання принципу верховенства права. Для попередження встановлених ризиків слідчий суддя вважає необхіднім та достатнім застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Тому, з урахуванням вказаних обставин, підстав для обмеження пересування на час проведення розслідування не вбачається.
В той же час, з метою дотримання процесуальних обов"язків, та мінімізації ризиків, та дієвості запобіжного заходу, пересування ОСОБА_4 цілодобово слід обмежити.
Слідчий суддя також вбачає доцільним покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК України. Це необхідно з метою забезпечення дієвості запобіжного заходу, запобігання ризику, які було обґрунтовано раніше та ефективності здійснення кримінального провадження.
Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ ВП № 2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 в межах кримінального провадження, відомості про яке 10.11.2022 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000132 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до двох місяців, а саме з 30 листопада 2026 року до 25 січня 2023 року включно.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , такі обов`язки:
- за першою вимогою прибувати за викликом до визначеної службової особи - слідчого, прокурора, слідчого судді у кримінальному провадженні або суду - в залежності від стадії кримінального провадження ;
- не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора чи суду (в залежності від стадії кримінального провадження ) за межі м. Кривого Рогу Дніпропетровської області;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд (в залежності від стадії кримінального провадження) про зміну місця проживання або реєстрації;
- не залишати приміщення будинку АДРЕСА_1 цілодобово строком на 60 діб, а саме з 30 листопада 2022 року по 26 січня 2023 року включно.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , передати для виконання органу Національної поліції за місцем його проживання, а саме до Відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області .
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , як особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому, суд.
Роз"яснити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.
Повний текст ухвали складено 30 листопада 2022 року та проголошено 30 листопада 2022 року о 15 год.15 хв. в залі судового засідання № 309 Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області (Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пр-т Миру, 24).

Слідчий суддя: ОСОБА_1