Провадження № 1-кс/537/190/2023
Справа № 537/1127/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.03.2023 слідчий суддя Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кременчуці клопотання прокурора Кременчуцької окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна,

установив:

Прокурор Кременчуцької окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, відповідно до вимог якого просить накласти арешт на речові докази по кримінальному провадженню №0000096 від 24.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, а саме на мобільний телефон марки Redmi чорного кольору у чорному силіконовому чохлі.

В обґрунтування клопотання зазначено, що у провадженні СД відділення поліції № 1 Кременчуцького районного управління поліції ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування №0000096 від 24.03.2023. Досудовим розслідуванням встановлено, що 19.03.2023 близько 10:00 год., за адресою: вул. Шевченка 27, м. Кременчук, поблизу першого під`їзду малознайомий чоловік на ім`я ОСОБА_4 взяв у ОСОБА_5 мобільний телефон марки Xiaomi Redmi 7A чорного кольору, під приводом здійснення телефонного дзвінка, та не повернув. З показів потерпілого ОСОБА_5 відомо, що він познайомився з маловідомими чоловіками на ім`я ОСОБА_4 та ОСОБА_6 познайомився у спільного знайомого ОСОБА_7 , де вони разом вживали спиртні напої, після чого ОСОБА_5 , пішов прогулятись в сторону ринка, ОСОБА_4 прийшов за ним, та в ході розмови попрохав телефон зателефонувати, ОСОБА_5 надав останньому телефон, перебуваючи біля першого під`їзду буд. 27 по вул. Шевченка у м. Кременчуці, скориставшись тим, що потерпілий на хвилину відійшов, ОСОБА_4 заволодів мобільним телефоном Xiaomi Redmi 7A чорного кольору, та пішов у невідомому напрямку. В ході досудового розслідування допитаний свідок ОСОБА_8 , який повідомив, що 19.03.2023 до нього прийшов його знайомий на ім`я ОСОБА_4 , який повідомив, що у нього є мобільний телефон Xiaomi Redmi 7A, який він хоче здати до ломбарду і попросив допомогти в цьому. В подальшому ОСОБА_6 та ОСОБА_4 попрямували до ломбарду «Саквояж» по вул. Небесної Сотні, де ОСОБА_6 під свої документи заклав мобільний телефон Xiaomi Redmi 7A, і отримав за це грошові кошти в сумі 200 гривень, які віддав ОСОБА_4 , після чого за свої грошові кошти в сумі 200 гривень викупив вказаний телефон для його збереження. В ході огляду речей 28.03.2023 ОСОБА_8 добровільно видав мобільний телефон марки Redmi чорного кольору, у чорному силіконовому чохлі. 28.03.2023 дізнавачем ОСОБА_9 винесено постанову про визнання речовим доказом зазначеного телефону та передано його на зберігання в камеру зберігання речових доказів ВП №1 КРУП ГУНП в Полтавській області. Враховуючи дані обставини, є обґрунтовані підстави вважати речовим доказом вилучений мобільний телефон марки Redmi чорного кольору у чорному силіконовому чохлі, який може бути використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, виникла необхідність у накладенні на нього арешту.

Ініціатор клопотання в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, надав заяву, в якій клопотання підтримує та просить розгляди його без його участі.

Власник майна, на яке прокурор просить накласти арешт, ОСОБА_5 , в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, надав заяву, згідно якої не заперечує проти накладення арешту на телефон.

Володілець майна, на яке прокурор просить накласти арешт, ОСОБА_8 , в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, надав заяву, згідно якої не заперечує проти накладення арешту на вилучене майно.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.

Розглянувши клопотання, дослідивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Слідчим суддею достовірно встановлено, що СД ВП №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000096 від 24.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що 24.03.2023 внесено відомості за заявою ОСОБА_5 такого змісту: «19.03.2023 близько 10:00 год., за адресою: вул. Шевченка 27, м. Кременчук, поблизу першого під`їзду малознайомий чоловік на ім`я ОСОБА_4 взяв у ОСОБА_5 мобільний телефон марки Xiaomi Redmi 7Aчорного кольору, під приводом здійснення телефонного дзвінка, та не повернув».

На час розгляду клопотання, письмову підозру у вчиненні кримінального правопорушення за описаним вище фактом будь-якій визначеній фізичній особі не вручено.

З протоколу огляду від 28.03.2023 вбачається, що в ході огляду 28.03.2023 ОСОБА_8 добровільно видав мобільний телефон марки Redmi чорного кольору, у чорному силіконовому чохлі, в присутності понятих, даний телефон поміщено в поліетиленовий пакет сірого кольору, опечатано, та підписано учасниками події.

Відповідно до постанови дізнавача СД ВП №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_9 від 28.03.2023, добровільно виданий в ході огляду речей вищезазначений телефон визнано в якості речового доказу в рамках кримінального провадження №0000096 та передано до камери зберігання речових доказів ВП №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області за адресою: м. Кременчук, вул. І. Приходька, 69Б, до вирішення питання по суті.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, що застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно з ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Частиною 2 ст. 168 КПК України передбачено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 2, 3 цієї статті арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно з ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги обставини розслідуємого кримінального провадження, а також те, що вказане в прохальній частині клопотання майно, яке було вилучене в ході проведення обшуку, може бути доказами у кримінальному провадженні, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про накладення арешту є законним та обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Одночасно слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання прокурора Кременчуцької окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на речовий доказ по кримінальному провадженню №0000096 від 24.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, а саме на мобільний телефон марки Redmi чорного кольору у чорному силіконовому чохлі, який був добровільно виданий громадянином ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході огляду речей 28.03.2023.

Копію ухвали направити прокурору, слідчому, власнику та володільцю майна.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до апеляційної інстанції області протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1