СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/3342/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 жовтня 2022 року слідчий суддя Святошинського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , який представляє інтереси ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000038 від 01.04.2022 року,-

ВСТАНОВИВ:
03.10.2022 до суду надійшло клопотання представника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 10.05.2022 у кримінальному провадженні за №0000038 від 01.04.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 200 та ч. 2 ст. 361 КК України (ун. №759/4759/22, пр. 1-кс/759/1253/22).

Дане клопотання адвокат обґрунтовує тим, що у випадку, коли обставина, яка була підставою для накладення арешту, перестає існувати, то і сам арешт, як захід забезпечення кримінального провадження втрачає свою легітимність, як тимчасова процесуальна дія щодо обмеження права власності. Наголошує на тому, що як вбачається з тексту ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 10.05.2022 року, (справа № 759/4759/22, пр. № 1-кс/759/1253/22), метою накладення арешту на вказане майно, було забезпечення його збереження як речового доказу. Також, поміж усього вилученого в даній справі серверного обладнання, лише два ПЕОМ (комп`ютерних системних блока), були скеровані до експертної установи для проведення комп`ютерно-технічної експертизи. Натомість, усе інше майно, відповідно до положень КПК України та ЗУ «Про АРМА», а саме за ініціативи прокурора ОСОБА_5 , ухвалою Святошинського районного суду м. Києві від 27.07.2022 (справа № 1-кс/759/2138/22, ун. № 759/8508/22) клопотання прокурора було задоволено та передано майно агентству для розпорядження шляхом реалізації, а отже, заявник вважає, що вилучене майно не відповідає ознакам речового доказу.

Адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, просив розглядати справу за його відстуності.

Прокурор Святошинської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, направив до суду лист про розгляд клопотання у його відсутність, при цьому проти клопотання заперечував, вказавши, що арешт на вказане майно був накладений правомірно та постановою від 05.05.2022 року вилучені під час обшуку предмети визнані речовими доказами кримінальному провадженні №0000038 від 01.04.2022 року, у зв"язку з тим, що власників вилученого майна так і не було встановлено, з огляду на загальну вартість вилученого майна, ухвалою слідчого судді від 27.07.2022 року воно було передано для подальшого управління до Національного агенства АРМА.

Вивчивши клопотання та надані в його обґрунтування матеріали, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

У відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Встановлено, що Святошинською окружною прокуратурою м.Києва здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням кримінального провадження №0000038 від 01.04.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.200, ч.2 ст.361 КК України.

11.05.2022 року слідчим суддею Святошинського районного суду м.Києва задоволено клопотання прокурора Святошинської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_5 та винесено ухвалу по справі №759/4756/22 про накладення арешту на речові докази, які вилучені 03.05.2022 року під час проведення обшуку за адресою: м.Київ, вул.Кирилівська, 82, 4-й поверх, каб.№ 9.

Постановою прокурора Святошинської окружної прокуратури м.Києва від 05.05.2022 року речі, предмети, в тому числі і вилучені під час проведення обшуку 03.05.2022 року за адресою:м.Київ, вул.Кирилівська, 82, 4-й поверх, каб.№ 9, визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №0000038 від 01.04.2022 року.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказйм злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

У відповідності до ч. 2 ст. 170 вказаного Кодексу, арешт майна допускається з метою забезпечення:збереження речових доказів;спеціальної конфіскації;конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні oб"єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З приводу позиції адвоката, що передача речового доказу Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, є підставою вважати, що таке майно втратило ознаки речового доказу, то слідчий суддя вважає необхідним звернути увагу на положення ст.100 КПК України, які прямо передбачають таку можливість. Зокрема, відповідно до ч.6 ст.100 КПК України речові докази вартістю понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження, передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості, а речові докази, зазначені в абзаці першому цієї частини, такої самої вартості - для їх реалізації з урахуванням особливостей, визначених законом.

Слідчий суддя враховує, що кінцеве рішення в рамках кримінального провадження ще не прийняте, на даний час здійснюється досудове розслідування кримінального провадження вказане майно є речовим доказом в рамках кримінального провадження.

На підставі наведеного, слідчий суддя дійшов до переконання, що представником власника майна не було доведено наявності правових підстав для скасування арешту майна, а саме, що арешт накладено необґрунтовано, оскільки арештоване майно є речовим доказом в кримінальному провадженні, а тому в цілях подальшого безперешкодного та своєчасного проведення досудового розслідування, в задоволенні клопотання заявника слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. 131, 132, 170, 174, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який представляє інтереси ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000038 від 01.04.2022 року - відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1