УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 грудня 2022 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю:
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора відділу Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000204 від 02.12.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 3 ст. 365 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання прокурора відділу Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваного ОСОБА_5 .
Клопотання мотивовано тим, що проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000204 від 02.12.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 3 ст. 365 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що наказом директора по Крижопільському держлісгоспу № 26-к від 15.07.2013 ОСОБА_5 призначено на посаду інженера лісового господарства в державному підприємстві «Крижопільське лісове господарство» (далі ДП «Крижопільське ЛГ»).

Таким чином, перебуваючи на вказаній посаді ОСОБА_5 являвся службовою особою, яка уповноважена на здійснення організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, перевищив свої службові повноваження внаслідок чого завдано істотної шкоди охоронюваним законом державним інтересам у сфері охорони, відтворення, сталого і раціонального використання лісових ресурсів та громадським інтересам за наступних обставин.

Згідно «Положення про державну лісову охорону», (надалі Положення) затвердженого постановою КМУ № 976 від 16.09.2009, інженер відділу лісового господарства всіх категорій відноситься до посадових осіб державної лісової охорони, яка відповідно до ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів», має статус правоохоронного органу.

Відповідно до пункту 4 Положення основними завданнями державної лісової охорони є здійснення державного контролю за додержанням вимог лісового та мисливського законодавства, забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, шкідників і хвороб пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу, запобігання злочинам і адміністративним правопорушенням у сфері лісового та мисливського господарства.

Згідно п. 1 та п.4 розділу 1, п.3-5 розділу 2 посадової інструкції інженера лісового господарства ДП «Крижопільське ЛГ» від 2007, ОСОБА_5 є керівником і організатором та технологом всіх робіт на закріпленій за ним дільниці, у своїй роботі керується діючими інструкціями, техумовами, наказами, розпорядженнями, посадовою інструкцією та розділом 2 передбачено, що головним завданням інженера є забезпечення виконання плану лісогосподарського виробництва підприємства, раціональної розробки деревини, забезпечення високої якості лісогосподарських робіт. Здійснювати планування лісосічного фонду. Контролювати якість відводу лісосік головного користування і рубок пов`язаних з веденням лісового господарства. Виписувати лісорубні квитки на всі види рубок та лісові квитки на всі види користування.

З огляду на викладене, ОСОБА_5 , обіймаючи посаду інженера лісового господарства ДП «Крижопільське ЛГ», відповідно до ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» та згідно ст. 1 Положення про державну лісову охорону затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 16 вересня 2009 року № 976, являвся працівником правоохоронного органу.

В 2020 році під час лісогосподарської діяльності, ДП «Крижопільське ЛГ» замовило у виробничому об`єднанні «Укрдержліспроект» розробку матеріалів безперервного лісовпорядкування земель лісового фонду ДП «Крижопільське ЛГ» Вінницької області за 2019 рік.

Згідно матеріалів безперервного лісовпорядкування по ДП «Крижопільське ЛГ» за 2019 (на 2020), які погоджені листом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України (Міндовкілля) від 05.10.2020року № 25/2-22/6707-20, що адресований до керівників державних лісогосподарських підприємств Вінницьким обласним управлінням лісового та мисливського господарства 07.10.2020 року за вихідним номером 02-21/1034, (тобто після вступу Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» 17.12.2017року) а лісорубні квитки Серія 02 ЛКБ № НОМЕР_1 виданий 02.01.2020 року, Серія 02 ЛКБ № НОМЕР_2 , 558434, 558435 видані 03.02.2020 року зазначений вид рубки запроектований склад насадження 8Дз1Яс1Лпд вік 106 років

За результатами обстеження спеціалістами ВО «Укрдержліспроект» лісового фонду ДП «Крижопільське ЛГ» до матеріалів безперервного лісовпорядкування земель лісового фонду ДП «Крижопільське ЛГ» Вінницької області за 2019 рік в фонд рубок головного користування було включено лісові насадження на землях лісового фонду, а саме: Рудницькому лісництву квартал 47 виділ 10 площею 3.1 га, по Тростянецькому лісництву квартал 59 виділ 03 площею 1.7 га, по Піщанському лісництву квартал 23 виділ 14 площею 3.5 га., квартал 1 виділ 19.1 площею 2.9 га, квартал 9 виділ 11 площею 3.2 га., квартал 48 виділ 6 площею 2.3 га, квартал 41 виділ 1.1 площею 3.3 га , які були відсутні в відомості запроектованих заходів в 2012 році та на підставі якої обчислено розрахункову лісосіку для постійних лісокористувачів (власників лісів) Вінницької області на 2013 2021 роки.

В подальшому вищезазначені лісові насадження було включено в фонд рубок головного користування до матеріалів безперервного лісовпорядкування земель лісового фонду ДП «Крижопільське ЛГ» Вінницької області за 2019 роки.

Досудовим розслідування встановлено, що ДП «Крижопільське ЛГ» висновок з оцінки впливу на довкілля на зазначені матеріали лісовпорядкування уповноваженим органом не видавався.

Встановлено, що працівниками ДП «Крижопільське ЛГ» з метою проведення рубок головного користування у Піщанському лісництві складено наступні документи, які є обов`язковими для видачі лісорубного квитка 02 ЛКБ №558410 відповідно до пункту 4 Порядку, а саме матеріально грошову оцінку лісосіки №111, відомість переліку дерев взятих в суцільну рубку на 2020 рік №111, план схему, карту технологічного процесу розроблення лісосіки на проведення рубки у кварталі 23 виділ 14 площею 3,5 га.

В подальшому, в невстановлений час та в невстановленому місці, інженер лісового господарства ДП «Крижопільське ЛГ» ОСОБА_5 , до обов`язків якого входить організація всіх видів лісокористування, планування, розподіл і підготовка лісосічного фонду до рубання, підготовка необхідної документації для закріплення лісосировинних баз, контроль за раціональним використанням лісових ресурсів, перевірка якості відведення лісосік лісництвами і ведення ними технічної документації та оформлення лісорубних квитків на право рубання й відпуску лісу, який достовірно знаючи про те, що висновок з оцінки впливу на довкілля, який є обов`язковим для планової діяльності не видавався на матеріали безперервного лісовпорядкування земель лісового фонду ДП «Крижопільське ЛГ» Вінницької області за 2016-2021 роки, перевіривши вказані документи та перевищуючи свої службові повноваження з метою проведення незаконних рубок дерев вищого класу продуктивності лісу, включив у відомість чергової лісосіки головного користування на 2020 рік по ДП «Крижопільське ЛГ» зазначені лісосіки.

З метою проведення незаконних рубок дерев, директор ДП «Крижопільське ЛГ» ОСОБА_6 перевищуючи службові повноваження, достовірно знаючи про те, що висновок з оцінки впливу на довкілля, який є обов`язковим для планової діяльності не видавався на матеріали безперервного лісовпорядкування земель лісового фонду ДП «Крижопільське ЛГ» Вінницької області за 2016-2021 роки, 02.01.2020 року перебуваючи в Центрі адміністративних послуг «Прозорий офіс» Вінницької міської ради за адресою: м. Вінниця, вул. Соборна, 59 подав до Центру адміністративних послуг «Прозорий офіс» Вінницької міської ради заяву з відповідними документами, які були виготовлені підлеглими йому працівниками, щодо видачі спеціального дозволу лісорубного квитка на проведення суцільної рубки головного користування на території Піщанського лісництва ДП «Крижопільське ЛГ», а саме у кварталі кварталі 23 виділ 14 площею 3,5 га.

Цього ж дня, вказана заява з додатками передана для розгляду начальнику відділу лісового господарства Вінницького ОУЛМГ ОСОБА_7 , який відповідно до посадової інструкції заміщував на час тимчасової відсутності першого заступника начальника Вінницького ОУЛМГ ОСОБА_8 , безпосередньо до повноважень якого входить затвердження та видача лісорубних квитків на рубки головного користування.

В подальшому, ОСОБА_7 перевищуючи свої службові повноваження, діючи умисно, групою осіб без попередньої змови між собою, спільно з інженером лісового господарства ДП «Крижопільське ЛГ» ОСОБА_5 та директором ДП «Крижопільське ЛГ» ОСОБА_6 , з метою досягнення єдиного злочинного результату щодо проведення незаконних рубок дерев вищого класу продуктивності лісу, достовірно знаючи про те, що висновок з оцінки впливу на довкілля, який є обов`язковим для планової діяльності не видавався на матеріали безперервного лісовпорядкування земель лісового фонду ДП «Крижопільське ЛГ» Вінницької області за 2016-2021 роки та не розроблявся на матеріали безперервного лісовпорядкування земель лісового фонду по Піщанському лісництву ДП «Крижопільське ЛГ» за 2019 рік, грубо порушуючи вимоги п. 5 ч. 8 ст. 69 ЛК України, 02.01.2020 у невстановлений слідством час, перебуваючи на робочому місці за адресою: м. Вінниця, вул. Пирогова, 26 видав лісорубний квиток серії 02 ЛКБ №558410 на проведення суцільних рубок головного користування на території Піщанського лісництва ДП «Крижопільське ЛГ», а саме у кварталі 23 виділ 14 площею 3.5 га, які не були запроектовані у відомості запроектованих заходів під час проведення базового лісовпорядкування у 2012 році.

Після цього, ОСОБА_5 , перевищуючи свої службові повноваження, достовірно знаючи, що лісорубний квиток серії 02 ЛКБ №558410 на проведення суцільних рубок головного користування на території Піщанського лісництва ДП «Крижопільське ЛГ», а саме у кварталі 23 виділ 14 площею 3.5 га видано незаконно, перебуваючи в невстановленому місці, в день видачі виписав його, при цьому зазначивши підставою для видачі - наказ Міністерства екології та природних ресурсів від 22.11.2012 № 602, яким затверджено розрахункову лісосіку для постійних лісокористувачів (власників лісів) Вінницької області на 2013 2021 роки по ДП «Крижопільське ЛГ» та не вказавши матеріали безперервного лісовпорядкування.

Того ж дня, ОСОБА_6 після отримання лісорубного квитка продовжуючи вчиняти дії спрямовані на проведення незаконних рубок у кварталі 23 виділ 14 площею 3.5 га, уклав договір про надання лісозаготівельних послуг №7 від 08.01.2020 з ФОП « ОСОБА_9 » на виконання якого здійснено рубки головного користування.

У подальшому, вказаний факт здійснення незаконних рубок 1792 дерева різних порід виявлено Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області під час проведення заходу державного нагляду щодо дотримання ДП «Крижопільське ЛГ» вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів та відображено у довідці про участь у проведенні слідчих дій на предмет дотримання вимог природоохоронного законодавства в межах ДП «Крижопільське ЛГ» від 11.04.2022 року.

Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до висновку інженерно-екологічної експертизи №3467/22-21/4887-4907/22-21/4945-4985/22-21 від 02.08.2022 року, розмір шкоди заподіяної лісовому господарству внаслідок проведення незаконної рубки 1792 дерев різних порід та діаметрів у кварталі 23 виділ 14 площею 3.5 га на території Піщанського лісництва ДП «Крижопільське лісове господарство» становить 10 223268,31 грн грн.

Внаслідок перевищення ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та ОСОБА_6 своїх службових повноважень, охоронюваним законом державним інтересам у сфері охорони, відтворення, сталого і раціонального використання лісових ресурсів та громадським інтересам, які полягають у порушенні гарантованих Конституцією України прав громадян на безпечне для життя і здоров`я довкілля та користування природними ресурсами, заподіяно шкоду в розмір 10 223268,31 гривень.

Враховуючи вище вказане, діями ОСОБА_7 , ОСОБА_6 та ОСОБА_5 заподіяно шкоду на загальну суму10 223268,31 гривень, що з урахуванням примітки до ст. 364 КК України, положень статті 169.1 Податкового кодексу України і Закону України «Про державний бюджет на 2020 рік», якими визначено застосування розміру податкової соціальної пільги для кваліфікації діянь як злочинів, є тяжкими наслідками, оскільки у двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Окрім того, ОСОБА_5 було вчинення ряд аналогічних кримінальних правопорушень, які викладені в клопотання та оголошеній останньому підозрі.

З огляду на вищеописані обставини, а також беручи до уваги наявність здобутих доказів, які в сукупності є достатніми для прийняття відповідного рішення, 29.09.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 3 ст. 365 КК України.

Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду від 28.11.2022, строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000204 від 02.12.2021, продовжено до чотирьох місяців, тобто до 29.01.2023

Під час досудового розслідування встановлено достатньо доказів, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні ним вищевказаного кримінального правопорушення. Такі обставини підтверджуються наступними матеріалами кримінального провадження: рапортом ст. оу. в ОВС ОСОБА_10 від 30.11 .2021; протоколом огляду від 26.05.2022; довідкою про участь у проведенні слідчих дій на предмет дотримання вимог природоохоронного законодавства в межах ДП «Крижопільське ЛГ» від 11.04.2022 року; висновком інженерно-екологічної експертизи №3467/22-21/4887-4907/22-21/4945-4985/22-21 від 02.08.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 21.09.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 21.09.2022; іншими матеріалами кримінального провадження, які отримані у встановленому КПК України порядку у їх сукупності.

Підставами для застосування до ОСОБА_5 заходу у вигляді домашнього арешту є обставини, які свідчать про наявність ризиків, передбачених п.п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що в ході застосування більш м`якого запобіжного заходу підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, знищувати, ховати або спотворювати речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому, з метою забезпечення кримінального провадження та виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Так, в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 вчинив інкримінований йому тяжкий злочин, за який законом передбачене безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі. Наведене дає підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Таким чином встановлено ризик, передбачений п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, який виражається в тому, що підозрюваний ОСОБА_5 буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

При цьому, на даний час не встановлено та не допитано усіх осіб, яким відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, а тому з врахуванням суспільного резонансу через скоєний ОСОБА_5 злочин, останній, з метою ухилення від кримінальної відповідальності, матиме можливість незаконно впливати на свідків злочину.

Таким чином встановлено ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, який виражається в тому, що підозрюваний ОСОБА_13 може незаконно впливати на свідків.

Крім того, на даний час з врахуванням, того що ОСОБА_5 має зв`язки серед службових осіб правоохоронних структур, які намагатиметься використати для уникнення кримінальної відповідальності. З врахуванням викладеного, ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим шляхом.

Таким чином встановлено ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, який виражається в тому, що підозрюваний ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того, з врахуванням суспільного резонансу в зв`язку зі скоєнням ОСОБА_5 , злочину, наявності у підозрюваного зв`язків серед службових осіб правоохоронних структур, останній може намагатись їх використати з метою уникнення від кримінальної відповідальності, шляхом чинення тиску на свідків чи спроби підкупу службових осіб. З врахуванням викладеного, ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі може скоїти інше кримінальне правопорушення.

Таким чином встановлено ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, який виражається в тому, що підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім того, враховуючи наявність ризиків, передбачених п.п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, виникає необхідність у покладенні на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язків, передбачених п.п. 1-9 ч. 5 ст. 194 КПК України

Враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченогоч.1 ст. 28 ч. 3 ст. 365 КПК України, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, тому прокурор просив клопотання задовольнити.
Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, оскільки під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, тому необхідно застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні вказав, що на даний момент ризики передбачені ст. 177 КПК України відсутні, а тому просив відмовити у задоволенні клопотання.
Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію захисника.
Вислухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання слідчого та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.
Відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я сімейний та матеріальний стан, вид діяльності та місце проживання підозрюваного та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.
Згідно ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Слідчий зазначає у клопотанні наступні ризики, визначені ч.1 ст. 177 КПК Україна, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, впливати на свідків та експертів у кримінальному провадженні.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України», наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами. Як зазначено в п. 111-112 Рішення ЄСПЛ «Белеветський проти Росії» обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням п. 4 ст. 5 Конвенції.
Слідчий суддя враховує вимоги п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, а саме Постанову ЄСПЛ у справі "Чанєв проти України" від 09.10.2014 року (скарга № 46193/13), Постанову ЄСПЛ від 12.03.2009 у Справі "Олександр Макаров проти Російської Федерації" (скарга № 15217/07), Постанову ЄСПЛ у справі "Мамедова проти Росії" від 01.06.2006 року (скарга № 7064/05), Постанову ЄСПЛ у справі "Сізарєв проти України" від 17.01.2013 (скарга № 17116/04), згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування від суду не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Суд зазначає, що ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

З урахуванням наведеного, на переконання слідчого судді, ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування чи суду, про який зазначала сторона обвинувачення не може бути забезпеченим шляхом застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки не забезпечує постійний контроль за діями підозрюваного. Даний ризик можливо попередити лише шляхом застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Крім того, прокурором не було доведено наявність ризику, який полягає у можливості здійснювати незаконний вплив на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки свідки ОСОБА_11 , ОСОБА_12 уже були допитані під час досудового розслідування та являються працівниками Державної екологічної інспекції у Вінницькій області, тобто не являються колегами підозрюваного.

Також є необгрунтованим ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення, оскільки останній був відсторонений від посади, та наразі прокурором подано клопотання про продовження відсторонення від посади.
В судовому засіданні не було встановлено обставин, які могли свідчити про неналежне виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків під час дії запобіжного заходу, у вигляді доманього арешту. Слідчий суддя вважає, що ризики, які існували на момент оголошення ОСОБА_5 про підозру у вчиненні злочину, наразі є не такими актуальними та вагомими.
Слідчий суддя, враховуючи положення ч.3 ст. 176 КПК України приходить до висновку, що прокурором у судовому засіданні не було доведено, що застосування більш мякого запобіжного заходу, не зможе запобігти наявним ризикам, а тому переконується в доцільності відмовити в задоволення клопотання про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, в зв`язку з його необґрунтованістю.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181, 193, 194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання прокурора відділу Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000204 від 02.12.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 3 ст. 365 КК України - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя