Провадження № 1-кс/734/147/23 Справа № 734/548/23
У х в а л а

іменем України

21 лютого 2023 року смт. Козелець

Слідчий суддя Козелецького районного суду Чернігівської області ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Козелецької окружної прокуратури Чернігівської області, прокурора у кримінальному провадженніОСОБА_3 , про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню №0000102, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

прокурор Козелецької окружної прокуратури Чернігівської області, прокурор у кримінальному провадженніОСОБА_3 звернулася до суду в рамках кримінального провадження №0000102, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, з клопотанням про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивоване тим, що 15.02.2023 до відділення поліції №1 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області надійшло повідомлення від директора ДП «Козелецьрайагролісгосп» про те, що на ділянці лісу за координатами 51, 09250?Пн, та 30,84803?Сх виявлено факт незаконної порубки дерев породи сосна у кількості 62 шт. (ЄО № 871 від 15.02.2023).

За вказаним фактом 16.02.2023 відомості були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000102за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Проведеним оглядом місця події, а саме лісової ділянки місцевості кварталу № 10 виділу №7 ДП «Козелецьрайагролісгосп», що знаходиться на території регіонального ландшафтного парку «Міжрічинський», виявлено 37 пнів сироростучих дерев породи «сосна звичайна». Також проведено огляд місця події, а саме лісової ділянки місцевості кварталу №9 виділу № 10ДП «Козелецьрайагролісгосп», що знаходиться на території регіонального ландшафного парку «Міжрічинський», виявлено 25 пнів сироростучих дерев породи «сосна звичайна» та слід протектора транспортного засобу.

В ході досудового розслідування допитано у якості свідка директора ДП «Козелецьрайагролісгосп» ОСОБА_4 , який повідомив, що згідно плану заходів на 2023 рік по забезпеченню охорони лісових насаджень та ресурсів 13.02.2023 було створено рейдову бригаду для перевірки лісових насаджень на території ДП «Козелецьрайагролісгосп», до складу якої увійшли працівники підприємства: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 . В ході перевірки, протягом декількох днів з 13.02.2023 по 15.02.2023, а саме 15.02.2023, з 09.00 год. по 12.00 год., було виявлено самовільні порубки: у кварталі №10 виділ № 7 у кількості 37 шт. дерев породи сосна звичайна; у кварталі № 9 виділу №10 у кількості 25 шт. дерев породи сосна звичайна. В ході обстеження вищевказаних ділянок місцевості з працівниками поліції було складено протоколи огляду місця події, зафіксовано кількість зрубаних дерев, виконані зрізи, які пронумеровані та залишені на зберігання працівникам ДП «Козелецьрайагролісгосп». Також, в ході перевірки було встановлено, що на ділянках присутні залишки лісопродукції у вигляді вершин дерев, гілок, попневих зрізів (не придатних для обробки), протектори від коліс техніки, яка пересувалась біля місця порубки (схожі на великовагову техніку для трелювання запилених дерев та техніки, яка транспортувала запилені дерева з ділянки). Сліди (протектори шин) від техніки ідентичні в двох місцях порубок дерев. З метою встановлення маршруту вказаної техніки, ОСОБА_4 було зроблено виїзд по слідам. Сліди ведуть через лісовий масив, по накатаній ґрунтовій дорозі приблизно 2-3 км, та виходять до автодороги «Десна-Гончарівськ», де навпроти виїзду із лісового масиву, через дорогу, є в`їзд до с. Короп`єЧернігівського району Чернігівської області, де на в`їзді в село знаходиться лісопереробне підприємство, розташоване за адресою: АДРЕСА_1, де проводить свою діяльність ФОП ОСОБА_8 . Поспілкувавшись з місцевими жителями с. Короп?є, ОСОБА_4 стало відомо, що підприємство здійснює свою діяльність, активність спостерігалась останні декілька днів.

Відповідно до інформаційної довідки № 323204308з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, житловий будинок розташований за адресою: АДРЕСА_1 , належить ОСОБА_8 на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу від 30.05.2017.

В період часу з 13.09 год. по 16.54 год. 18.02.2023, на підставі ухвали слідчого судді Козелецького районного суду Чернігівської області від 17.02.2023 №1-кс/734/143/23, слідчим СВ ВП №1 ЧРУП ГУНП в Чернігівській області, було проведено обшук території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить ОСОБА_8 , в ході якого було виявлено та вилучено деревину породи «сосна звичайна», у кількості 11 колод, з діаметрами: 48х54 см; 37х37 см; 38х36 см; 39х32 см; 35х39 см; 42х45 см; 43х40 см; 42х40 см; 43х44 см; 44х46 см; 43х45 см.

Постановою слідчого від 18.02.2023речовими доказами визнано 11 вилучених колод деревини породи «сосна звичайна» та передано на відповідальне зберігання до ДП «Козелецьрайагролісгосп», розташованого за адресою: Чернігівська область, Чернігівський район, с. Кошани.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів, однак, під час проведення обшуку домоволодіння, жодних документів, які б підтверджували право власності на вказані колоди дерев, органу досудового розслідування надано не було, через це, відсутні підстави вважати законним володільцем або добросовісним набувачем вказаних вище пиляних колод дерев ОСОБА_8 .

На підставі викладеного слід вважати, що власника чи законного володільця вказаних вище пиляних колод дерев встановлено не було.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним уст. 98 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Накладення арешту необхідне для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, запобігання знищенню речових доказів, яке може перешкодити кримінальному провадженню, та можливості в подальшому використовувати майно як доказ у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Прокурор в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд клопотання без її участі. Клопотання підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.

Вивчивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Частиною другою статті 170 КПК України передбачено, що слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Статтею 131 КПК України визначено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, а заходами забезпечення кримінального провадження, в тому числі, є арешт майна.

Отже, на вказане в клопотанні майно необхідно накласти арешт, так-як в разі не накладення на нього арешту воно може мати наслідки зникнення, втрати, пошкодження майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати встановлення істини в кримінальному провадженні.

Таким чином, проаналізувавши доводи клопотання та додані до нього докази, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для задоволення клопотання.

Враховуючи викладене, клопотання про накладення арешту на майно, підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 167, 168, 170, 171, 173 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

клопотання прокурора Козелецької окружної прокуратури Чернігівської області, прокурора у кримінальному провадженніОСОБА_3 , про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню №0000102, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на майно, що було вилучено 18.02.2023 під час проведення обшуку, за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони володіння, користування та розпорядження, а саме пиляну деревину породи «сосна звичайна» у кількості 11 колод з діаметрами: 48х54 см; 37х37 см; 38х36 см; 39х32 см; 35х39 см; 42х45 см; 43х40 см; 42х40 см; 43х44 см; 44х46 см; 43х45 см, що належить невстановленій особі.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1