УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_2.,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_3.

прокурора ОСОБА_4.,

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві клопотання старшого слідчого СВ ВП №4 Шевченківського УП ГУНП в м.Києві ОСОБА_6., погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Костянтинівка, Донецької область, громадянина України, із середньою освітою, неодруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003268 від 11 листопада 2022 року,-

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання старшого слідчого СВ ВП №4 Шевченківського УП ГУНП в м.Києві ОСОБА_6., погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 11.11.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0003268.

В обґрунтування поданого клопотання слідчий зазначає про те, що Слідчим відділенням відділу поліції №4 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, відомості про яке були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003268 від 11 листопада 2022 року.

12 листопада 2022 року ОСОБА_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Відповідно до змісту клопотання у кримінальному провадженні наявна обґрунтована підозра ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: вилученими речовими доказами; протоколами пред`явлення до впізнання; протоколами допиту свідків; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення.

У клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, передбачені п.п.2,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, які дають достатньо підстав вважати, що відносно підозрюваного ОСОБА_1 неможливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів, оскільки останній може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Наявність зазначених ризиків слідчий обґрунтовує тим, що ОСОБА_1 , підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду (п.1 ч.1 ст.177 КПКУ).

Крім того, підозрюваний ОСОБА_1 , зареєстрований на окупованій території, а саме: АДРЕСА_1 , без постійного місця проживання у м. Києві, що свідчить про можливість зміни свого місця проживання в будь-який час, офіційно не працює, суспільно корисною працею не займається, інших міцних соціальних зв`язків не має, що не прив`язує його до визначеного місця проживання, та дає змогу з легкістю переїжджати до іншого міста, тим самими переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Наведені вище обставини у сукупності дають підстави стверджувати, що підозрюваний ОСОБА_1 , у разі не обрання відносно нього запобіжного заходу, який належним чином забезпечить виконання покладених на нього обов`язків, зможе переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків (п.3 ч.1 ст.177 КПК України), слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, відповідно до частина 4 статті 95 КПК України.

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Так, маючи можливість ознайомитися з матеріалами кримінального провадження, а отже і з протоколами допитів встановлених досудовим розслідуванням свідків, підозрюваний знатиме зміст наданих ними свідчень на стадії досудового розслідування.

Вказане надає підстави обґрунтовано припускати можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного на свідків з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними показань.

При встановленні наявності ризику вчинити інше кримінальне правопорушення (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України) слід врахувати особу підозрюваного ОСОБА_1 , який є безробітнім, суспільно корисною працею не займається, не має постійного джерела доходу, раніше неодноразово судимий за вчинення корисливих злочинів, останній раз 12 листопада 2020 року Шевченківським районним судом міста Києва за ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України, до покарання у виді 3 роки 7 місяців позбавлення волі, на шлях виправлення не став та перебуваючи на волі, знову вчинив нове кримінальне правопорушення, за яке останньому 12 листопада 2022 року повідомлено про підозру.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного з підстав зазначених у ньому та просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_5. у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обумовлюючи тим, що підозра необґрунтована, а ризики не доведені. Просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_1 підтримав позицію захисника.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши додані до клопотання матеріали, прийшов до наступного висновку.

У судовому засіданні встановлено, що Слідчим відділенням відділу поліції №4 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, відомості про яке були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003268 від 11 листопада 2022 року

12 листопада 2022 року ОСОБА_1 затримано в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

12 листопада 2022 року ОСОБА_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_1 , та причетність підозрюваного до вчиненого, свідчать долучені до клопотання матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

Так, враховуючи поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя нагадує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Враховуючи наведене, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованого йому злочину, правильність кваліфікації його дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваного, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього документів можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, отже про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_1 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України.

Проаналізувавши наявність зазначених слідчим та прокурором ризиків, слідчий суддя прийшов до висновку про їх наявність з огляду на фактичні обставини кримінального провадження та особу ОСОБА_1 , який раніше неодноразово судимий за корисливі злочини, не одружений, офіційно не працевлаштований, що свідчить про відсутність у нього міцних сімейних, соціальних зв`язків, підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачена відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років, яке може бути призначене підозрюваному у разі визнання його винуватим, а усвідомлення обвинуваченим цієї обставини переконливо дає підстави вважати про існування наступних ризиків, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати досудовому розслідуванню іншим чином.

Зазначені ризики є суттєвими, і, як засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до ОСОБА_1 будь-якого іншого запобіжного заходу, крім тримання під вартою, оскільки інші запобіжні заходи, не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації та переміщеннях підозрюваного, не можуть їм запобігти.

При застосуванні запобіжного заходу слідчим суддею враховано також вік підозрюваного, його стан здоров`я, місце проживання та інші обставини, що характеризують особу підозрюваного, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя.

При цьому, слідчий суддя вважає обґрунтованою і доведеною ту обставину, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою не забезпечить попередження вищезазначених ризиків.

Водночас, згідно ч.3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, та визначаючи розмір застави, суд у відповідності до вимог закону повинен навести аргументи на користь того, що застава саме у такому розмірі спроможна забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

Визначаючи відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави, слідчий суддя враховує не лише обсяг повідомленої підозри, а також і правові позиції Європейського суду з прав людини, відповідно до яких розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так і під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гафа проти Мальти»),

Таким чином, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_1 слід визначити заставу у співставленні з існуючими ризиками та даними про особу підозрюваного, у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 49620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень, враховуючи, що зазначений розмір застави буде належною гарантією того, що у разі сплати його підозрюваний вирішить не зникати через побоювання втратити цю заставу.

Такий розмір застави є справедливим, здатний забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, не порушує права підозрюваного, та підстав вважати його завідомо непомірним для підозрюваного, слідчий суддя не вбачає.

Керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 395 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП №4 Шевченківського УП ГУНП в м.Києві ОСОБА_6.,- задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_1 , під вартою визначити на 60 днів, який обраховувати з 12 листопада 2022 до 10 січня 2023 року включно, із урахуванням часу фактичного затримання особи.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу - у сумі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень 00 копійок, що в достатній мірі буде гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок для внесення застави.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного, у випадку внесення застави обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати до повноважного органу паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Визначити термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави, з дня внесення застави до 10 січня 2023 року.

Роз`яснити підозрюваному, що з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_2