справа № 991/1604/23
провадження №11-сс/991/231/23
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2023 року м.Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

представника громадської організації «Громадська рада доброчесності» адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Києві апеляційну скаргу громадської організації «Громадська рада доброчесності» на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 27 лютого 2023 року про відмову у задоволенні скарги,

ВСТАНОВИЛА:

Зміст оскаржуваного рішення і встановлені судом обставини.

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 27 лютого 2023 року відмовлено у задоволенні скарги представника громадської організації «Громадська рада доброчесності» ОСОБА_6 (далі - Представник) на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро (далі - НАБУ), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР).

Висновки слідчого судді щодо відмови у задоволенні скарги мотивовані відсутністю підстав для внесення до ЄРДР відомостей за заявою Представника від 17 лютого 2023 року.

Вимоги апеляційної скарги і доводи особи, яка її подала.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, вважаючи її постановленою із порушенням норм процесуального права, неправильним застосуванням норм матеріального права та за неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи, Представник звернувся з апеляційною скаргою, за якою просить суд скасувати ухвалу від 27 лютого 2023 року, постановити нову ухвалу, якою задовольнити подану скаргу.

В обґрунтування апеляційної скарги Представник посилаючись на норми КПК, які на його думку чітко встановлюють обов`язок уповноважених осіб щодо внесення відповідних відомостей до ЄРДР за заявою про кримінальне правопорушення (ст.214 КПК), зазначив, що слідчий суддя не повною мірою дослідив обставини, вказані у скарзі, не надав належної оцінки зазначеним у ній доводам, відмовивши у її задоволенні.

Також в апеляційній скарзі особа просить поновити строк апеляційного оскарження через отримання повного тексту оскаржуваної ухвали поза межами встановленого строку.

Позиції учасників провадження.

Представник громадської організації «Громадська рада доброчесності» адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та вимоги апеляційної скарги підтримала за викладених у ній обставин, скаргу просила задовольнити в повному обсязі.

Прокурор належним чином повідомлений про дату, час і місце апеляційного розгляду в судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив, проте оскільки за ч.4 ст.405 КПК неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття, з урахуванням позиції представника особи, яка подала апеляційну скаргу, колегія суддів вважає за можливе провести розгляд апеляційної скарги за відсутності прокурора.

Мотиви суду.

Відповідно до вимог п.3 ч.2 ст.395 КПК апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду відповідно до ч.1 ст.117 КПК.

У випадку необізнаності заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказані обставини за їх клопотанням можуть бути визнані поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч.1 ст.117 КПК (постанова ОП ККС ВС від 27 травня 2019 року по справі № 461/1434/18).

З матеріалів провадження вбачається, що оскаржувана ухвала слідчого судді постановлена з викликом та за участю особи, яка її оскаржує, тому строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді обраховується з дня її проголошення, тобто з 27 лютого 2023 року. Відповідно до матеріалів провадження з апеляційною скаргою Представник звернувся 09 березня 2023 року (після повернення - 16 березня 2023 року), тобто строк апеляційного оскарження є порушеним. Разом з тим, апеляційна скарга містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження з мотивів необізнаності зі змістом ухвали до моменту отримання її повного тексту 08 березня 2023 року, вказана дата вручення оскаржуваної ухвали слідчого судді підтверджується відомостями наявними в матеріалах провадження.

За вказаних обставин, колегія суддів вважає за можливе вважати причиною пропуску особою строку апеляційного оскарження необізнаність з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, а отже поважною причиною пропущення строку апеляційного оскарження, у зв`язку з чим, з метою забезпечення права особи на апеляційне оскарження та на доступ до правосуддя, з урахуванням обставини повернення ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 09 березня 2023 року на підставі п.4 ч.3 ст.399 КПК раніше поданої Представником апеляційної скарги, клопотання Представника слід задовольнити, поновивши строк апеляційного оскарження ухвали від 27 лютого 2023 року.

За положеннями ч.1 ст.404 КПК суд апеляційної інстанції переглядає судове рішення в межах апеляційної скарги.

Відповідно до п.18 ч.1 ст.3 КПК слідчий суддя наділений повноваженнями судового контролю у кримінальному провадженні.

Під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства (ч.1 ст.9 КПК).

На досудовому провадженні згідно з п.1 ч.1 ст.303 КПК можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами ст.169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

З матеріалів провадження вбачається, що Представник звернувся до слідчого судді Вищого антикорупційного суду зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи НАБУ, в обґрунтування якої вказав на порушення вимог ст.214 КПК щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою від 17 лютого 2023 року про вчинення суддею Верховного Суду ОСОБА_7 та керівником Департаменту аналітичної та правової роботи Верховного Суду ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.364 КК.

Зі змісту заяви від 17 лютого 2023 року слідчим суддею не встановлено конкретних фактиків, які могли б об`єктивно свідчити про ймовірність вчинення, вказаного у ній кримінального правопорушення, а за відсутності таких, необґрунтоване внесення відомостей до ЄРДР та початок досудового розслідування буде механізмом тиску на суддю, що порушуватиме принцип його незалежності.

При перегляді оскаржуваної ухвали колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду, дослідивши надані матеріали, погоджується з мотивами та висновками слідчого судді, викладеними в оскаржуваній ухвалі від 27 лютого 2023 року щодо відмови у задоволенні скарги на бездіяльність уповноважених осіб НАБУ, при цьому, оцінюючи обґрунтованість доводів апеляційної скарги, враховує таке.

Чинним КПК закріплено процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки). Так, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч.1 ст.214 КПК). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч.2 ст.214 КПК).

Проте така процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

До ЄРДР, серед іншого, вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п.4, 5 ч.5 ст.214 КПК).

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України). Вказане узгоджується з позицією, викладеною в Узагальненні ВССУ №9-49/0/4-17 від 12 січня 2017 року, за якою КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що викладені в ньому обставини не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань порядок його формування та ведення (затверджене наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року №298). Згідно з п.1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться, зокрема, відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п.4, 5 ч.5 ст.214 КПК.

За ч.1 ст.2 КК підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Кримінальним кодексом України.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, висловленою в постанові колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року (справа №761/20985/18, провадження №51-8007км18), за якою "...положеннями ст.3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин....."

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

В аспекті викладеного такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_9 від 17 червня 2020 року, згідно з п.5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

Перевіривши доводи апеляційної скарги щодо порушення вимог положень ст.214 КПК, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді, що зі змісту заяви від 17 лютого 2023 року не вбачається вагомих обставин, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.364 КК, відомості викладені заявником не підтверджуються жодним доказом, натомість, їх можна розцінити як суб?єктивне враження чи домисли заявника, щодо діяльності судді Верховного Суду ОСОБА_7 . Крім того слід відмітити, що у вказаній заяві скаржник, зокрема, зазначає про відмову керівником Департаменту аналітичної та правової роботи Верховного Суду ОСОБА_8 у наданні запитуваної інформації, проте як правомірно зазначено слідчим суддею в оскаржуваному рішенні, така відмова може бути оскаржена в установленому законом порядку та за повідомлених заявником обставин не свідчить про вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, відомості за заявою від 17 лютого 2023 року не підлягають внесенню до ЄРДР уповноваженою особою НАБУ.

В апеляційній скарзі містяться інші аргументи Представника, які не потребують детального аналізу колегії суддів та не мають будь-якого вирішального значення в цьому провадженні.

При цьому суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини стаття 6§1 Конвенції про захист прав і основоположних свобод зобов`язує суди надавати підстави для винесення рішень, однак не передбачає детальної відповіді на кожний аргумент, з рішення має бути ясно зрозуміло, що головні проблеми, порушені у даній справі, були вивчені; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення

Відтак, під час постановлення оскаржуваної ухвали слідчим суддею повністю дотримано вимоги процесуального законодавства, порушень норм КПК, які могли б стати підставою для скасування рішення слідчого судді, в тому числі за вимогами та обставинами, викладеними в апеляційній скарзі, колегією суддів не встановлено, у зв`язку з чим оскаржувана ухвала слідчого судді є законною, обґрунтованою та такою, що підлягає залишенню без змін, а вимоги апеляційної скарги підлягають залишенню без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.395, 404, 405, 407, 419, 422, 532 КПК, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання представника громадської організації «Громадська рада доброчесності» ОСОБА_6 про поновлення строку апеляційного оскарження задовольнити.

Поновити строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 27 лютого 2023 року.

Апеляційну скаргу залишити без задоволення, ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 27 лютого 2023 року про відмову у задоволенні скарги залишити без змін.

Ухвала є остаточною, набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Судді:

___________ ___________ ___________

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3