Справа № 161/3038/23
Провадження № 1-кс/161/1059/23
У Х В А Л А

про повернення скарги

м. Луцьк 27 лютого 2023 року

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених посадових осіб Луцького РУП ГУНП у Волинській області, -

В С Т А Н О В И В :

24 лютого 2023 року до Луцького міськрайонного суду Волинської області надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених посадових осіб Луцького РУП ГУНП у Волинській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Скаргу мотивує тим, що 02.12.2022 ОСОБА_3 звернулася до Луцького РУП ГУНП у Волинській області із заявою про вчинення злочину, а саме про вчинення 26.11.2022 відносно неї масажистом масажної студії «Кайф» сексуального насильства. Однак, відомості до ЄРДР внесено не було. Виходячи з викладеного, просить зобов`язати уповноважених посадових осіб Луцького РУП ГУНП у Волинській області внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 про вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 153 КК України, та розпочати досудове розслідування.

Крім цього, адвокат ОСОБА_2 у скарзі зазначає, що лист Луцького РУП ГУНП у Волинській області, на її запит про отримання інформації відносно розгляду звернення ОСОБА_3 , вона отримала 13.02.2023, проте їй, як адвокатці потерпілої від сексуального насильства, потрібна була згода потерпілої на подальші дії, адже вона зазнала значної психологічної травми і кожне рішення потерпілій дається непросто, також ОСОБА_3 є внутрішньо переміщеною особою і 24.11.2022 була свідком обстрілів міста Києва, що наклало свій відбиток на її психічний стан здоров`я, тому, з огляду на викладене, вважає, що строк на оскарження бездіяльності уповноважених посадових осіб Луцького РУП ГУНП у Волинській області пропущено з поважних причин, у зв`язку з чим просить його поновити.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, главою 26 КПК України визначено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування. Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачено, які рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора підлягають оскарженню під час досудового провадження та ким такі рішення, дії чи бездіяльність можуть бути оскаржені.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Частиною 1 ст. 304 КПК України встановлено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Із змісту скарги вбачається, що ОСОБА_3 із заявою про вчинення злочину до Луцького РУП ГУНП у Волинській області звернулася 02.12.2022, яку, того ж дня, отримано уповноваженою особою Луцького РУП ГУНП у Волинській області, що підтверджується відміткою, яка міститься на долученій до матеріалів скарги копії заяви.

Таким чином, відповідно до положень ч. 1 ст. 214 КПК України, відомості за заявою ОСОБА_3 від 02.12.2022 про вчинення злочину, яка 02.12.2022 отримана уповноваженою посадовою особою Луцького РУП ГУНП у Волинській, повинні були внесені до ЄРДР не пізніше 24 годин після подання (отримання) заяви, тобто не пізніше 03.12.2022. Отже, наданий законом для оскарження бездіяльності, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, строк обчислюється з 03.12.2022 та спливає 13.12.2022. Однак, із вказаною скаргою адвокат ОСОБА_2 безпосередньо до суду звернулася 24.02.2023, що підтверджується відміткою вхідної кореспонденції, тобто з пропуском встановленого законом десятиденного строку на оскарження.

Разом з цим, адвокат ОСОБА_2 в скарзі вказує, що лист Луцького РУП ГУНП у Волинській області, на її запит про отримання інформації відносно розгляду звернення ОСОБА_3 , вона отримала 13.02.2023.

Однак, слідчий суддя вважає за необхідне звернути увагу на те, що положення ч. 1 ст. 304 КПК України чітко регламентують, що скарги на бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 КПК України, можуть бути подані протягом десяти днів з моменту вчинення такої бездіяльності, а не з моменту, коли особа дізналася про її вчинення.

Окрім цього, щодо заяви адвоката ОСОБА_2 про поновлення пропущеного строку на оскарження, слід зазначити, що слідчий суддя не вбачає поважних обставин пропуску такого строку, що дають підстави для його поновлення, оскільки доводи адвоката ОСОБА_2 , що строк на оскарження пропущено через те, що їй як адвокатці потерпілої від сексуального насильства, потрібна була згода потерпілої на подальші дії, адже ОСОБА_3 зазнала значної психологічної травми і кожне рішення потерпілій дається непросто, а також остання є внутрішньо переміщеною особою і 24.11.2022 була свідком обстрілів міста Києва, що наклало свій відбиток на її психічний стан здоров`я, не заслуговують на увагу в межах вирішення питання про поновлення пропущеного строку, з огляду на те, що вказані обставини, на думку слідчого судді, не виправдовують звернення із скаргою після спливу більш як двох місяців з дня пропуску такого строку. Крім того, будь-яких достатніх доказів підтвердження обставин, на які посилається адвокат ОСОБА_2 щодо поважності пропуску строку, не надано.

Так, згідно практики Європейського суду з прав людини щодо вирішення питань, пов`язаних із строком звернення до суду, зокрема рішення від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії», вбачається, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» суд зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Таким чином, з урахуванням норм КПК України та практики ЄСПЛ, враховуючи, що строк на оскарження оскаржуваної адвокатом ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 бездіяльності обчислювався з 03.12.2022 та закінчився 13.12.2022, а із скаргою до Луцького міськрайонного суду Волинської області адвокат ОСОБА_2 звернулася 24.02.2023, тому обставини, на які посилається остання, як такі, що перешкодили реалізувати право на оскарження бездіяльності уповноважених посадових осіб Луцького РУП ГУНП у Волинській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, у визначений чинним законодавством строк, не є поважними, обґрунтованими та вагомими, у зв`язку з чим слідчий суддя не знаходить підстав для поновлення пропущеного строку для звернення з вищевказаною скаргою та вважає, що заява про поновлення строку, передбаченого ч. 1 ст. 304 КПК України, для звернення із скаргою задоволенню не підлягає.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.

Таким чином, враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що скарга адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених посадових осіб Луцького РУП ГУНП у Волинській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, підлягає поверненню особі, яка її подала.

Водночас, вбачається необхідним роз`яснити, що згідно з ч. 7 ст. 304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Керуючись ст.ст. 303, 304 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити адвокату ОСОБА_2 в поновленні строку на звернення до суду із скаргою, поданою в інтересах ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноважених посадових осіб Луцького РУП ГУНП у Волинській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених посадових осіб Луцького РУП ГУНП у Волинській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали про повернення скарги невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Волинського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду ОСОБА_1