Справа № 357/1690/23
У Х В А Л А

20 лютого 2023 року м. Біла Церква

Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні за №0000651, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.246 КК України,

про арешт тимчасово вилученого майна,

сторони кримінального провадження та інші учасники судового провадження: прокурор Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , власники майна ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 -

У С Т А Н О В И В:

У провадження слідчого судді надійшло клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні за №0000651, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України про арешт тимчасово вилученого майна.

Клопотання мотивоване тим, що 07.02.2023 до Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення від поліцейського ВРПП Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області про те, що 07.02.2023 близько 11:00 год., перебуваючи поблизу с. Вільшанська Новоселиця Білоцерківського району Київської області, виявлено невідомих осіб, які в лісосмузі поблизу вищевказаного населеного пункту здійснювали порубку зелених насаджень без дозвільних документів.

Проведеним 07.03.2023 оглядом місця вчинення незаконної порубки - лісосмуги, яка розташована поблизу с. Вільшанська Новоселиця Білоцерківського району Київської області виявлено пні зрізаних дерев порід «дуб», «клен», «ясен» в кількості 17 штук. В подальшому, на місці події виявлено 3 бензопили марки «STIHL» MS 180/с оранжевого кольору та бензопилу «FORESTA» FA-45 LX зеленого кольору. Також, на місці події виявлено зрізану деревину - колоди дерев довжиною по 1 м загальним об`ємом близько 2 куб. м, які вилучено та передано на відповідальне зберігання голові «СВК Новосельський» ОСОБА_7 .

08.02.2023 відомості за вказаним фактом внесено СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області до ЄРДР за № 0000651 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Зазначає, що вищевказані матеріальні об`єкти набули у провадженні процесуально статусу тимчасово вилученого майна.

Попередньо органом досудового розслідування не встановлено власника вищезазначених 3 бензопил марки «STIHL» MS 180/с оранжевого кольору та бензопили «FORESTA» FA-45 LX зеленого кольору.

Станом на 08.02.2023 до органу досудового розслідування не звернулася жодна особа з дозвільними документами та документами про власність вище описаного та вилученого майна.

Тимчасово вилучені 3 бензопили марки «STIHL» MS 180/с оранжевого кольору та бензопилу «FORESTA» FA-45 LX зеленого кольору, які поміщено на зберігання до камери схову Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області та порізана деревина - колоди дерев довжиною по 1 м загальним об`ємом близько 2 куб. м, які передано на відповідальне зберігання голові «СВК Новосельський», відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та відповідно до постанови від 08.02.2023 визнано речовими доказами у вказаному кримінальному проваджені.

Враховуючи вищевикладене, з метою виконання завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України, у тому числі проведення необхідних судових експертиз із майном, а також запобігання подальшого використання та розпорядження майном з боку їх власників та інших третіх осіб, які заявлять право вимоги на нього, зокрема відчуження, зміни, спотворення, знищення рухомого майна, яке є речового доказом у кримінальному провадженні, просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: 3 бензопили марки «STIHL» MS 180/с оранжевого кольору та бензопилу «FORESTA» FA-45 LX зеленого кольору та порізану деревину - колоди дерев довжиною по 1 м загальним об`ємом близько 2 куб. м, що є речовими доказами у провадженні та заборонити власникам вищевказаного майна, а також третім особам, які заявлять право вимоги на вищевказане майно, відчужувати, розпоряджатися та/або користуватися ним.

Прокурор Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримала та просила його задовольнити, посилаючись на необхідність збереження знаряддя вчинення кримінального правопорушення - бензопил, та предмету злочину - порубаної деревини.

Користувачі майна - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 в судовому засіданні не заперечували проти накладення арешту на тимчасово вилучене майно на період проведення у кримінальному провадженні відповідних експертиз.

Дослідивши матеріали клопотання та додані копії документів, вважаю, що останнє підлягає задоволенню з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що до теперішнього часу жодній особі повідомлення про підозру не оголошено, тобто арешт на майно, яке тимчасово вилучене в ході огляду місця події є майном особи, яка не є підозрюваними, обвинуваченими у даному кримінальному провадженні, тобто є третьою особою, а тому з клопотанням про арешт майна третьої особи до слідчого судді повинен звертатися прокурор.

Крім цього слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт майна, яке було вилучено 07.02.2023 направлено прокурором на адресу суду поштовим зв`язком 08.02.2023. Таким чином, достеменно встановлено, що прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна не пізніше робочого дня після вилучення майна, в порядку, передбаченим ч. 5 ст. 171 КПК України.

У відповідності до п. 1, 3, 4 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим майном може бути майно, що підшукане, виготовлене, пристосоване чи використане як засіб чи знаряддя кримінального правопорушення та (або) зберегло на собі його сліди, є предметом кримінального правопорушення або ж одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення, або є предметом кримінального правопорушення.

У відповідності до вимог до ч. 2 ст. 168 КПК, тимчасове вилучення майна, може здійснюватись під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження.

За викладеного, вилучені під час огляду місця події бензопили та деревина вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000651, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Відповідно до протоколу огляду місця події від 07.02.2023, у період часу з 12:30 год по 14:20 год старшим слідчим СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_8 у присутності понятих із застосуванням фотографування було проведено огляд місця події, а саме: земельної ділянки в захисній лісовій смузі, яка розташована в межах с. Вільшанська Новоселиця Білоцерківського району поруч із земельними ділянками, які перебувають в оренді СВК «Новоселицький». За результатами огляду виявлено та вилучено 3 бензопили марки «STIHL» MS 180/с, бензопилу «FORESTA» FA-45 LX та порізану деревину.

Постановою слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області від 08.02.2022 тимчасово вилучене під час огляду місця події майно визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні, а саме: 3 бензопили марки «STIHL» MS 180/с оранжевого кольору та бензопилу «FORESTA» FA-45 LX зеленого кольору передано на відповідальне зберігання до камери схову Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області; порізану деревину близько по 1 м кубатура яких становить близько 2 куб.см передано на відповідальне зберігання голові СВК «Новосельський» ОСОБА_7 .

Отже у слідчого судді існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати вважати, що вказане майно, відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, тобто є речовими доказами у справі.

За змістом ст.173 КПК України особа, яка подала клопотання про арешт майна, має довести необхідність такого арешту. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, серед іншого: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 4 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання та метеріали кримінального провадження вважає, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні прокурора.

Незастосування арешту майна може привести до настання наслідків, які можуть перешкодити досягненню мети кримінального провадження.

Слідчий суддя приходить до переконання, що є підстави вважати, що вилучене під огляду місця події майно може бути використанне як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Слідчий суддя зазначає, що у разі ненакладення арешту на тимчасово вилучене майно, воно може бути приховане, пошкоджене, зіпсоване, знищене або передано іншій особі, для чого слід забезпечити наявність вилученого майна, так як відсутність майна, яке являється речовим доказом у справі, може перешкодити кримінальному провадженню, так як тільки у випадку накладення арешту на вказане майно може бути виконане завдання щодо забезпечення слідів кримінального правопорушення.

Відповідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до … наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, втручання у власність (користування) це вимушений захід, який держава застосовує тимчасово для досягнення певного результату. Втручання держави у володіння майном є виправданим, якщо воно здійснюється для задоволення суспільного інтересу, у визначенні якого суд надає державам право користуватися значною свободою розсуду з огляду на те, що національні органи влади краще знають потреби власного суспільства і перебувають у кращому становищі, ніж міжнародний суддя для оцінки того, що становить суспільний інтерес. Правомірним є арешт за умови одночасного існування критеріїв правомірності цього втручання (зокрема, законності, суспільного інтересу та справедливого балансу).

Таким чином, на переконання слідчого судді, з метою запобігання можливості приховування, знищення або перетворення речових доказів у кримінальному провадженні, а також з метою забезпечення проведення у справі судових експертиз, на даному етапі кримінального провадження досліджені матеріали свідчать про наявність правових підстав для накладення арешту на майно, а потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси користувача майна для забезпечення збереження речових доказів, тому слідчий суддя доходить висновку про накладення арешту на майно шляхом заборони володіння, користування та розпорядження ним. Прокурором доведено необхідність накладення арешту на майно, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України.

За викладених обставин клопотання прокурора слід задовольнити частково.

З урахуванням наведеного та керуючись статтями 98, 100, 167, 170-173, 175, 309, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні за №0000651, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.246 КК України про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити.

Накласти арешт на виявлене та тимчасово вилучене 07.02.2023 під час огляду місця події, а саме земельної ділянки в захисній лісовій смузі, яка розташована в межах с. Вільшанська Новоселиця Білоцерківського району, поруч із земельними ділянками, які перебувають в оренді СВК «Новоселицький», майно, шляхом заборони володіння, користування та розпорядження ним, а саме:

бензопилу марки «STIHL» MS 180/с оранжевого кольору, власником якої є ОСОБА_4 ; бензопилу марки «STIHL» MS 180/с оранжевого кольору, власником якої є ОСОБА_6 ; бензопилу марки «STIHL» MS 180/с оранжевого кольору, власником якої є ОСОБА_5 ; бензопилу «FORESTA» FA-45 LX зеленого кольору, володілець/користувач якої на момент вилучення органом досудового розслідування не встановлено, які передано на відповідальне зберігання до камери схову Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області;

порізану деревину близько по 1 м кубатура яких становить близько 2 куб.см, яка згідно розписки від 07.02.2023, передана на відповідальне зберігання голові СВК «Новосельський» ОСОБА_7 .

Уповноваженим службовим особам, для досягнення цілей кримінального провадження дозволити користування та розпорядження зазначеним майном.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони мають право звернутись до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, встановленому ст.174 КПК України.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити прокурору та особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1