Справа № 646/203/23
Провадження № 1-кс/646/81/2023
УХВАЛА

іменем України

17.01.2023 року слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про поновлення процесуального строку та арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000014 від 12.01.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,

в с т а н о в и в :

Слобідською окружною прокуратурою м. Харкова Харківської області здійснюється керівництво кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000014 від 12.01.2023, за ознаками складу кримінального правопорушення проступку, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що 11.01.2023 о 09 год. 26 хв. до ЧЧ ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 11.01.2023 о 09 год. 25 хв. за адресою: м. Харків, пр-т. Гагаріна, буд. 248, виявлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого було виявлено речовину ззовні схожу на наркотичну та паспорт з ознаками підробки.

11.01.2023 в період часу 10 год. 00 хв. по 10 год. 11 хв. слідчо- оперативною групою, за участю понятих, проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , де знаходився чоловік, який представився як ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_2 . На питання працівників поліції про наявність у ОСОБА_4 заборонених у вільному обігу речовин, останній відповів, що у нього такі є. Далі ОСОБА_4 дістав із кишені куртки, яка була одягнута на ньому, 3 (три) блістера з пігулками у кількості 18 (вісімнадцять) штук та їх самостійно видав. При цьому ОСОБА_4 пояснив, що у вказаних блістерах знаходилися пігулки метадону, які він отримав в аптеці «Іновація», що розташована за адресою: м. Харків, проспект Гагаріна, б.248, шляхом надання паспорту з ознаками підроблення. Також під час огляду місця події ОСОБА_4 , в присутності двох понятих, самостійно видав паспорт на ім`я ОСОБА_5 , серія НОМЕР_1 , виданий Харківським РВ УМВС України в Харківській області.

Після чого, в присутності двох понятих у ОСОБА_4 було вилучено 3 (три) блістера з пігулками, а також паспорт (громадянина України на ім`я ОСОБА_5 , серія НОМЕР_1 , виданий Харківським РВ УМВС України в Харківській області).

12.01.2023 вилучені речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000014 від 11.01.2023.

Прокурор просив суд, з метою збереження речового доказу, та запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення поновити пропущений строк подачі клопотання про арешт майна та накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: 3 (три) блістера з пігулками кількості 18 (вісімнадцять) штук, паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_5 , серія НОМЕР_1 , виданий Харківським РВ УМВС України в Харківській області).

Прокурор та ОСОБА_4 у судове засідання не з`явились, надали суду заяви про розгляд клопотання без їх участі.

Неприбуття в судове засідання власника майна, прокурора, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання. Володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, доходить висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

Тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення (ч. 1 ст. 167 КПК України).

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно маж бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

На виконання вимог абз. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України, прокурор повинен був звернутися до суду не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, тобто до 12.01.2023 року включно, інакше майно має бути повернуто особі, у якої воно було вилучено.

17.01.2023 року до Червонозаводського районного суду м. Харкова засобами поштового зв`язку надійшло вищезазначене клопотання прокурора, з якого вбачається, що звернутись до суду з вказаним клопотання у встановлений КПК України строк внаслідок обставин, викликаних особливостями запровадження військового стану в Україні, не надалося можливим. В зв`язку з чим, прокурор просив поновити пропущений строк подачі клопотання про арешт майна.

Положеннями, закріпленими у ст. 117 КПК України, визначено, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді.

Оцінивши наведені в клопотанні причини пропуску строку подання цього клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що такі причини пропуску строку для подання клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, є поважними, тому можливо поновити цей строк.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У випадку передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд, у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Виходячи з положень ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може буди накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно вимог ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Так, слідчим доведено необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна, оскільки відповідно до ст. ст. 91 та 98 КПК України можливе його використання як доказу, що має важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України. З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вищевказане майно, яке було вилучене під час огляду місця події, а саме 3 (три) блістера з пігулками, а також паспорт (громадянина України на ім`я ОСОБА_5 , серія НОМЕР_1 , виданий Харківським РВ УМВС України в Харківській області), має суттєве значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є предметом вчинення кримінального правопорушення та існує можливість його використання, як доказу у кримінальному провадженні. Слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Враховуючи викладене, з метою запобігання можливості приховування зазначеного майна, його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі та відчуження, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора про накладення арешту на зазначене в клопотанні майно шляхом позбавлення права на користування, відчуження та розпорядження даним майном.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 117, 132, 170-173, 309, 392-395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про поновлення процесуального строку та арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000014 від 12.01.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України- задовольнити.

Поновити пропущений з поважних причин строк звернення до суду з клопотанням про арешт майна.

Накласти арешт на 3 (три) блістера з пігулками кількості 18 (вісімнадцять) штук, паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_5 , серія НОМЕР_1 , виданий Харківським РВ УМВС України в Харківській області), шляхом встановлення заборони користування, розпорядження та відчуження вказаного майна, із подальшим зберіганням майна, відповідно до «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010 року, до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя -