Єдиний унікальний номер 341/94/23
Номер провадження 1-кс/341/17/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2023 року місто Галич

Слідчий суддя Галицького районного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ відділення поліції № 3 (м. Галич) Івано-Франківського районного управління поліції ГУНП в Івано-Франківській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Галицького відділу Івано-Франківської окружної прокуратури ОСОБА_7 , подане в межах здійснення досудового розслідування в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 40000013 від 21 січня 2023 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного

ОСОБА_4 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване та фактичне місце проживання якого за адресою: АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, не працюючого, такого, що не має судимості,

підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 186 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся в суд із зазначеним клопотанням.

В обґрунтування клопотання покликається на те, що слідчим відділенням відділення поліції № 3 (м. Галич) Івано-Франківського районного управління поліції ГУНП в Івано-Франківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_4 , внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 40000013 від 21 січня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 186 КК України, вчиненому за наступних обставин.

20 січня 2023 року близько 17 год. ОСОБА_4 з потерпілим ОСОБА_8 , своїм знайомим ОСОБА_9 та неповнолітньою ОСОБА_10 , перебували у гостях в ОСОБА_11 , який проживає у АДРЕСА_2 , де спільно вживали алкогольні напої.

Під час розпивання алкогольних напоїв, потерпілий ОСОБА_8 вийняв із кишені куртки свій гаманець, у якому знаходились грошові кошти у сумі 3200 гривень, надав ОСОБА_4 та ОСОБА_10 200 грн. для придбання алкогольних напоїв. В цей час у ОСОБА_4 виник умисел на відкрите заволодіння грошовими коштами потерпілого.

Коли ОСОБА_4 та ОСОБА_10 повернулись із магазину, компанія продовжила вживати алкоголь у приміщенні квартири ОСОБА_11 , який на той час перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння спав.

Для приведення свого злочинного наміру до виконання, ОСОБА_4 , достовірно знаючи, що у зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України 24 лютого 2022 року Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався та діє по цей час, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, з корисливих мотивів, знаходячись у коридорі квартири наніс один удар головою в область голови потерпілого.

Від отриманого удару ОСОБА_8 втратив рівновагу і впав на підлогу, після чого ОСОБА_4 , продовжуючи свої злочинні дії, розуміючи, що вчинювані ним дії здійснюються в умовах очевидності та відкритості, діючи умисно, з метою відкритого викрадення чужого майна, наніс ще декілька ударів кулаками по тілу потерпілого, чим спричинив йому тілесні ушкодження у вигляді забою грудної клітки.

У подальшому, ОСОБА_4 , продовжуючи свої протиправні злочинні дії, розуміючи, що потерпілий лежить на підлозі та не чинить йому опору, відчуваючи фізичну перевагу над останнім, витягнувши із кишені куртки ОСОБА_8 відкрито заволодів гаманцем із грошовими коштами у сумі 3 000 гривень.

20 січня 2023 року о 23 годині 35 хвилин ОСОБА_4 затриманий у порядку статті 208 КПК України.

21 січня 2023 року слідчим СВ відділення поліції №3 (м. Галич) за даним фактом внесено відомості до ЄРДР за №0000013 і цього ж дня розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 186 КК України.

21 січня 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 186 КК України.

У діях ОСОБА_4 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 186 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років.

Таким чином, кримінальне правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_4 у відповідності до положення статті 12 КК України, відноситься, до тяжких злочинів.

Відповідно до вимог пункту 4 частини 1 статті 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених у пунктами 1, 3, 4, 5 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрюваний ОСОБА_4 усвідомлюючи неминучість покарання за вчинення даного кримінального правопорушення у вигляді позбавлення волі, яке може бути призначене йому у разі визнання його винуватості, та не маючи міцних соціальних зв`язків, може у будь-який момент з метою уникнення кримінальної відповідальності покинути місце свого постійного проживання та переховуватись від слідства та суду, що свідчить про наявність ризику, передбаченого пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України переховування від органів досудового розслідування.

Також у даному випадку є наявність ризику, передбаченого пунктом 3 вказаної частини та статті Кримінального процесуального кодексу, як незаконний вплив на свідків та потерпілого, оскільки підозрюваному відоме місце їх проживання, і перебуваючи на волі, з метою зменшення своєї участі у вчиненні кримінального правопорушення може негативно впливати на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні шляхом їх залякування.

Вищевказане свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу для забезпечення виконання процесуальних рішень.

Застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, застави чи особистого зобов`язання недопустиме, оскільки ОСОБА_4 не працює, не має міцних соціальних зв`язків, санкція частини 4 статті 186 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років, що не виключатиме ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду і можливості незаконно впливати на свідків та потерпілих у вказаному кримінальному провадженні, та не забезпечить належної поведінки обвинуваченого, а осіб, які б викликали довіру та поручились за виконання ним покладених обов`язків, немає.

У зв`язку із наведеним, є достатньо підстав вважати, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам, а тому слід застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив про його задоволення, з підстав викладених у такому.

ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні просили застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Приймаючи рішення по суті клопотання, слідчий-суддя враховує наступне.

Відповідно до статей 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до частини 1, пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до частини 1 статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 може переховуватися від слідства та суду, може незаконно впливати на свідків та потерпілого.

Під час досудового слідства встановлено, а в судовому засіданні підтверджено наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України та відтак приходжу до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведені у судовому засіданні застосування більш м`якого запобіжного заходу є недостатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання згаданих ризиків і є співмірним та доцільним задля забезпечення дієвості даного кримінального провадження.

Разом з тим, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченими обов`язків, передбачених цим Кодексом (частина 1 статті 289 КПК України). Розмір застави у відповідності до частини 5 статті 182 КПК України, визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий суддя приходить до переконання, що в засіданні поза об`єктивним сумнівом доведено відсутність можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, а відтак клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 слід задовольнити із визначенням розміру застави.

Слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу відповідно до частини 5 статті 182 КПК України в розмірі 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (величина на 01 січня 2023 року), тобто у сумі 187 880 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Галицького районного суду Івано-Франківської області, оскільки такий запобіжний захід є достатнім задля забезпечення дієвості даного кримінального провадження.

Відповідно до частини 7 статті 182 КПК України у випадках, передбачених частиною 3 або 4 статті 183 КПК України, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, встановленому в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до частини 1 статті 289 та частини 5 статті 194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки:

1.прибувати до визначеної службової особи - слідчого, прокурору або суду, із визначеною періодичністю;

2.не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3.повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;

4.утримуватись від спілкування з потерпілим, свідками.

Відповідно до частини 4 статті 202 КПК України, підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Виходячи із викладеного, на підставі статтями 29, 55, 62, 63, 129 Конституції України, керуючись статтями 131, 132, 176-178, 182-184, 193, 194, 197, 199, 202, 205, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк шістдесят днів, терміном до 20 березня 2023 року включно.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання ОСОБА_4 в порядку статті 208 КПК України, а саме з 23 год. 35 хв. 20 січня 2023 року.

Тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 здійснювати в Державній установі «Івано-Франківська установа виконання покарань (№12)».

Розмір застави визначити в межах 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб у національній грошовій одиниці, тобто у сумі 187 880 гривень (сто вісімдесят сім тисяч вісімсот вісімдесят) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

1. прибувати до визначеної службової особи-слідчого, прокурору або суду, із визначеною періодичністю;

2. не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;

4. утримуватись від спілкування з потерпілим, свідками.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Галицького районного суду.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає до негайного виконання після її проголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Галицький відділ Івано-Франківської окружної прокуратури.

Про прийняте рішення повідомити зацікавлених осіб.

Ухвала може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддяТарас ГАПОЛЯК