Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/120/23 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.03.2023 року. колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

Головуючого - судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

із секретарем ОСОБА_5 ,

за участю прокурора ОСОБА_6 ,

захисника - адвоката ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому апеляційну скаргу захисника - адвоката ОСОБА_7 який діє в інтересах ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м.Кіровограда від 20 лютого 2023 року, якою відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_7 , який діє в інтересах ОСОБА_8 про відмову службових осіб Третього слідчого відділу з дислокацією у місті Кропивницькому Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зазначені у поданій заяві від 08.11.2022 року.

ВСТАНОВИЛА:

Адвокат ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_9 звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда зі скаргою на службових осіб Третього слідчого відділу з дислокацією у місті Кропивницькому Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві які відмовили внести відомості про кримінальне правопорушення зазначене у поданій заяві про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань; зобов`язати внести такі відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м.Кіровограда від 20 лютого 2023 року, відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_7 , який діє в інтересах ОСОБА_8 про відмову службових осіб Третього слідчого відділу з дислокацією у місті Кропивницькому Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зазначені у поданій заяві від 08.11.2022 року.

Рішення слідчого судді мотивовано тим, що повідомлення скаржника про притягнення слідчого до відповідальності за своїм змістом і суттю, не є повідомленням про злочин, оскільки не містить конкретних і достатніх даних про можливе вчинення особою саме кримінального правопорушення, передбаченого певною статтею Кримінального кодексу України, тобто сукупності обов`язкових ознак конкретного злочину, які дозволяють відмежовувати таке діяння від інших правопорушень, що не становлять суспільної небезпеки. Викладені в повідомленні відомості не свідчать про кримінальну протиправність діянь та їх караність за кримінальним законом, у зв`язку з чим вони не підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Статтями 129, 131-1 Конституції України передбачено, що конституційною функцією прокурора і засадою судочинства є підтримання прокурором публічного обвинувачення в суді. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 3 КПК України процесуальна діяльність прокурора полягає у доведенні перед судом публічного обвинувачення з метою забезпечення кримінальної відповідальності особи, яка вчинила кримінальне правопорушення. Захист інтересів особи та суспільства, які постраждали під час вчинення кримінального правопорушення, що визначено ст. 2 КПК України як завдання кримінального провадження, є основною метою діяльності органів прокуратури, яку закріплено в Конституції України як підтримання публічного обвинувачення. Злочин передбачений частиною 4 ст. 187 КК України належить до категорії кримінальних правопорушень публічного обвинувачення. На державу покладається позитивний обов`язок розпочати досудове розслідування, незалежно від того хто приймав повідомлення про розбійний напад. Таким чином протокол прийняття заяви про злочин не створює правових наслідків, оскільки досудове розслідування за фактом розбійного нападу було б почато незалежно від прийняття заяви про злочин.

Відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України, суд може обґрунтувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Покази ОСОБА_10 були зафіксовані у протоколі допиту потерпілого від 16.05.2022 року, тобто отримані на стадії досудового розслідування, отже вони не мають наперед встановленої сили.

Предметом злочину є офіційний документ, який спричинив чи здатен спричинити наслідки правового характеру. Протокол допиту потерпілого на стадії досудового розслідування не спричинив наслідків правового характеру, тому доводи скаржника про підроблення є необґрунтованими.

Службове підроблення може бути вчинено однією з декількох альтернативно дій передбачених у ч. 1 ст. 366 КК дій: а) внесення до документів неправдивих відомостей; б) інше підроблення документів; в) складання неправдивих документів; г) видача неправдивих документів.

Таким чином, зміст заяви скаржника не містить фактичних даних про злочин. У типовому бланку протоколу прийняття повідомлення про злочин та у протоколі допиту потерпілого, слідчий Національної поліції правильно і правомірно вніс правдиве виправлення в розділ анкетних данні про особу яка проводила зазначені процесуальні дії. Завдяки виправленню в заздалегідь заготовлених бланках протоколів було забезпечено внесення насамперед правдивих відомостей стосовно анкетних даних слідчого який фактично провів таку процесуальну дію, тобто існувала реальна потреба виправити бланк протоколів щодо відомостей про застарілі анкетні дані стороннього слідчого.

Окрім того, повідомлення ОСОБА_8 (від 08.11.2022 року) після його отримання третім слідчим відділом( з дислокацією у м.Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Миколаєві, розглянуте та заявнику надано відповідь від 17.11.2022 року.

В апеляційній скарзі захисник - адвокат ОСОБА_7 просив скасувати оскаржувану ухвалу та постановити нову, якою задовольнити його скаргу та зобов`язати уповноважених службових осіб третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Кропивницькому Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_8 від 08.11.2022.

Свої вимоги обґрунтував тим, що у заяві ОСОБА_8 про вчинення кримінального правопорушення, яка була подана до третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві було у повному обсязі викладено ознаки злочину, вчиненого слідчою Олександрійського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_11 . Слідчий ОСОБА_11 здійснила інше підроблення офіційних документів, тобто вчинила злочин, передбачений ч. 1 ст. 366 КК України.

Так, протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення від ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від 16.05.2022 року містить наступні ознаки іншого підроблення офіційних документів:

- у вступній частині протоколу перед словом «слідчий» у назві посадової особи, яка складала документ є ознаки травлення документу;

у вступній частині протоколу Ім`я «ОСОБА_11» та прізвище « ОСОБА_11 » мають ознаки травлення документу;

у кінці протоколу після речення «Заяву прийняв» і перед словом «слідчий» у назві посадової особи, яка складала документ є ознаки травлення документу;

у заключній частині протоколу Ім`я « ОСОБА_11 » та прізвище « ОСОБА_11 » мають ознаки травлення документу.

Так, протокол допиту потерпілого від 16.05.2022 року містить наступні ознаки іншого підроблення офіційних документів:

у вступній частині протоколу після назви посади слідчого «слідчий СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області старший лейтенант поліції» прізвище « ОСОБА_11 » та ініціали « ОСОБА_11 » містять ознаки травлення документу.

Слідчий ОСОБА_11 у кримінальному провадженні під час складання протоколу про прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію не мала права використовувати бланк протоколу про прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію, у якому вже заздалегідь було надруковано анкетні дані іншого слідчого, у тому числі прізвище, ім`я та по - батькові, тому висновки слідчого судді про те, що виправлення слідчою ОСОБА_11 у протоколах забезпечило внесенню правдивих відомостей стосовно анкетних даних слідчого який фактично провів таку процесуальну дію є не обґрунтованими.

Заслухавши доповідача, захисника - адвоката ОСОБА_7 який діє в інтересах ОСОБА_8 , який просив задовольнити подану апеляційну скаргу, прокурора, яка заперечувала проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали скарги, зваживши доводи апеляційної скарги та вивчивши матеріали скарги, колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно зі статтею 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до вимог статті 214 КПК України слідчий прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого КК України.

За змістом ч.1 ст.214 КПК України бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела та попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті закону України про кримінальну відповідальність (п.4,5 ч.5 ст.214 КПК України).

Аналіз положень статей 214, 303 КПК України свідчить, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Положення ст.214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

З наведеного вбачається, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення, що можуть свідчити про його вчинення. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обов`язкові обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Такий правовий висновок щодо застосування норм ст. 214 КПК України викладений у постанові Верховного Суду від 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18.

Як вбачається з матеріалів скарги, 08 листопада 2022 року скаржник звернувся до ДБР із заявою про злочин наступного змісту: Слідчий Олександрівського районного відділу поліції ГУ НП в Кіровоградській області по кримінальному провадженню 0000593 за ч. 4 ст. 187 КК України, в протоколі прийняття заяви про злочин від 16.05.2022 року від громадянина ОСОБА_10 та в протоколі допиту потерпілого ОСОБА_10 виправив анкетні данні особи, якою проводились перераховані процесуальні дії. На переконання заявника, слідчий вніс до протоколів завідомо неправдиву інформацію, отже вчинив злочин за ч. 1 ст. 366 КК України.

17 листопада 2022 року ДБР було прийнято рішення про відмову внести відомості до ЄРДР, оскільки до типового заздалегідь розробленого бланку протоколу допиту потерпілого, а також протоколу прийняття заяви про злочин внесли застарілу інформацію про прізвище та ім`я попереднього слідчого. У кожному бланку протоколу вимушені виправляти на правильні анкетні данні. Отже у поданій заяві відсутні відомості про кримінально карні дії, оскільки анкетні дані слідчого виправили на правильні, - достовірні.

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м.Кіровограда від 20 лютого 2023 року, відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_7 , який діє в інтересах ОСОБА_8 про відмову службових осіб Третього слідчого відділу з дислокацією у місті Кропивницькому Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зазначені у поданій заяві від 08.11.2022 року.

Дослідивши матеріали скарги, колегія суддів доходить висновку, що слідчий суддя дійшов правильного висновку, що зміст повідомлення ОСОБА_8 не містить об`єктивних даних, які б свідчили про можливе вчинення щодо нього кримінального правопорушення.

Викладене в повідомленні ОСОБА_8 від 08.11.2022 року фактично зводиться до незгоди з виправленням в бланкові протоколу відомостей щодо фактичних анкетних даних слідчого, який саме і провів процесуальну дію.

Крім того, колегія суддів погоджується із висновком слідчого судді, стосовно того, що статтями 129, 131-1 Конституції України передбачено, що конституційною функцією прокурора і засадою судочинства є підтримання прокурором публічного обвинувачення в суді. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 3 КПК України процесуальна діяльність прокурора полягає у доведенні перед судом публічного обвинувачення з метою забезпечення кримінальної відповідальності особи, яка вчинила кримінальне правопорушення. Захист інтересів особи та суспільства, які постраждали під час вчинення кримінального правопорушення, що визначено ст. 2 КПК України як завдання кримінального провадження, є основною метою діяльності органів прокуратури, яку закріплено в Конституції України як підтримання публічного обвинувачення. Злочин передбачений частиною 4 ст. 187 КК України належить до категорії кримінальних правопорушень публічного обвинувачення. На державу покладається позитивний обов`язок розпочати досудове розслідування, незалежно від того хто приймав повідомлення про розбійний напад. Таким чином протокол прийняття заяви про злочин не створює правових наслідків, оскільки досудове розслідування за фактом розбійного нападу було б почато незалежно від прийняття заяви про злочин.

Відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України, суд може обґрунтувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Показання ОСОБА_10 були зафіксовані у протоколі допиту потерпілого від 16.05.2022 року, тобто отримані на стадії досудового розслідування, отже вони не мають наперед встановленої сили.

Предметом злочину є офіційний документ, який спричинив чи здатен спричинити наслідки правового характеру. Протокол допиту потерпілого на стадії досудового розслідування не спричинив наслідків правового характеру, тому доводи скаржника про підроблення є необґрунтованими.

Службове підроблення може бути вчинено однією з декількох альтернативно дій передбачених у ч. 1 ст. 366 КК дій: а) внесення до документів неправдивих відомостей; б) інше підроблення документів; в) складання неправдивих документів; г) видача неправдивих документів.

Таким чином, зміст заяви скаржника не містить фактичних даних про злочин. У типовому бланку протоколу прийняття повідомлення про злочин та у протоколі допиту потерпілого, слідчий Національної поліції правильно і правомірно вніс правдиве виправлення в розділ анкетних данні про особу яка проводила зазначені процесуальні дії. Завдяки виправленню в заздалегідь заготовлених бланках протоколів було забезпечено внесення насамперед правдивих відомостей стосовно анкетних даних слідчого який фактично провів таку процесуальну дію, тобто існувала реальна потреба виправити бланк протоколів щодо відомостей про застарілі анкетні дані стороннього слідчого.

Окрім того, повідомлення ОСОБА_8 (від 08.11.2022 року) після його отримання третім слідчим відділом( з дислокацією у м.Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Миколаєві, розглянуте та заявнику надано відповідь від 17.11.2022 року.

Таким чином, органом, якому було адресоване повідомлення ОСОБА_8 не було допущено бездіяльності, оскільки мала місце відповідна дія зі сторони цього органу.

Також при цьому колегія суддів враховує, що у заяві ОСОБА_8 про внесення відомостей до ЄРДР стосовно слідчого СВ Олексанрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_11 взагалі не зазначено, які саме протиправні або злочинні дії вчинила слідчий. В заяві взагалі відсутні об`єктивні дані, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення.

Перевіривши викладене в апеляційній скарзі захисника - адвоката ОСОБА_7 який діє в інтересах ОСОБА_8 , колегія суддів вважає правильним висновок слідчого судді, що оскільки повідомленні ОСОБА_8 про вчинення кримінального правопорушення не містить достатніх та конкретних даних, які б вказували на наявність кримінального правопорушення, а фактично зводиться до незгоди з виправлення в бланкові протоколу відомостей щодо анкетних даних слідчого, який провів процесуальну дію, тому невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань уповноваженою особою третього слідчого відділу( з дислокацією у м.Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Миколаєві на підставі зазначеного повідомлення не є протиправним.

Враховуючи викладене доводи в апеляційній скарзі захисника - адвоката ОСОБА_7 який діє в інтересах ОСОБА_8 , є безпідставними та необґрунтованими, та повністю спростовуються вищевказаними дослідженими судом апеляційної інстанції матеріалами скарги.

Беручи до уваги викладене, колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга захисника - адвоката ОСОБА_7 який діє в інтересах ОСОБА_8 підлягає залишенню без задоволення, а ухвала слідчого судді підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст. ст. 303, 309, 370 - 372, 376, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу захисника - адвоката ОСОБА_7 який діє в інтересах ОСОБА_8 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м.Кіровограда від 20 лютого 2023 року, якою відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_7 , який діє в інтересах ОСОБА_8 про відмову службових осіб Третього слідчого відділу з дислокацією у місті Кропивницькому Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зазначені у поданій заяві від 08.11.2022 року - залишити без зміни.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з дня її проголошення, є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4

(підписи)