У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 грудня 2022 року м. Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області у складі:

головуючої судді - ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченої - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси заяву обвинуваченої ОСОБА_4 про відвід головуючого судді ОСОБА_6 , в рамках розгляду кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000105 від 09 квітня 2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 350 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні судді Черкаського районного суду Черкаської області ОСОБА_6 перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000105 від 09 квітня 2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 350 КК України.
29 листопада 2022 року обвинувачена ОСОБА_4 у судовому засіданні подала письмову заяву про відвід головуючому судді ОСОБА_6 .

Вказана заява мотивована тим, що після скасування ухвалою Черкаського апеляційного суду від 16 червня 2022 року ухвали Черкаського районного суду Черкаської області від 10 травня 2022 року про закриття даного кримінального провадження у зв`язку із закінченням строків досудового розслідування, судом апеляційної інстанції, з посиланням на неповноту дослідження доказів судом, призначено новий судовий розгляд.

Відповідно до даних протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Черкаського районного суду Черкаської області визначено головуючого суддю ОСОБА_6 .

На стадії судового провадження, після проведення підготовчого судового засідання, стороною захисту встановлені підстави для відводу суду.

Зокрема, на переконання сторони захисту, після призначення в даній справі нового складу суду, ним не дотримано вимог ч. 6 ст. 22 та ст. 321 КПК України і не забезпечено застосування до сторони захисту належної правової процедури та визначених в ст. 7 КПК України загальних засад кримінального провадження, що обвинувачена вважає наслідком упередженості головуючого судді ОСОБА_6 та обраного ним обвинувального ухилу з причин особистої заінтересованості в результаті провадження.
Крім того, обвинувачена вказує, що новим складом суду у судовому засіданні, що відбулося 22 листопада 2022 року лише повідомлено учасникам про те, що суд розпочав новий розгляд зі стадії підготовчого судового засідання, а після повідомлення секретарем судового засідання про надходження до суду заяви потерпілої про розгляд справи без її участі, головуючий, не дотримуючись визначеної процедури та безпідставно обмежуючи і порушуючи права сторони захисту, не з`ясував думки сторони захисту з приводу цієї заяви та розпочав судове засідання.

Також, обвинувачена зауважує, що за змістом статті 314 КПК України саме у підготовчому судовому засіданні суд має право закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу. Відтак, враховуючи зазначені в ухвалі суду апеляційної інстанції від 16 червня 2022 року підстави скасування ухвали Черкаського районного суду Черкаської області від 10 травня 2022 року, який постановив дане рішення без розгляду клопотання сторони захисту від 14 лютого 2022 року в частині п. 1 його прохальної частини та дослідження доводів і доказів на її обґрунтування, а, відповідно, й без своєчасної оцінки наданих стороною захисту доказів з цього приводу, а саме: незабезпечення призначення в даному кримінальному провадженні включно до 15 вересня 2020 року повноважного слідчого; після призначення нового складу суду стороною захисту через канцелярію суду подане відповідне клопотання від 16 вересня 2022 року, розгляд та задоволення якого на цій стадії, на думку захисту, міг сприяти не лише відновленню порушених прав обвинуваченої та забезпеченню легітимних очікувань, а й забезпеченню повноти судового розгляду та правосуддя в даній справі шляхом постановлення обґрунтованої ухвали про закриття саме на цій стадії провадження з підстав, передбачених п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Однак, 22 листопада 2022 року, при оголошенні в судовому засіданні на вимогу суду захисником обвинуваченої клопотання щодо забезпечення законності і недопущення порушення права особи на справедливий суд, з належним розглядом якого сторона захисту пов`язувала відповідне клопотання про закриття саме на цій стадії провадження з підстав, передбачених п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України, головуючий суддя ОСОБА_6 , виявляючи неприховану упередженість до сторони захисту, фактично дослухаючись і враховуючи лише заяви і доводи сторони обвинувачення, а в першу чергу представника потерпілої адвоката ОСОБА_7 , безпідставно перебивав і відволікав захисника від належного обґрунтування заявленого клопотання, а також, не дотримуючись принципу законності та продовжуючи діяти упереджено, забезпечив виконання безпідставної вимоги адвоката ОСОБА_7 про ухвалення рішення про залишення без розгляду цього клопотання, постановивши його без виходу до нарадчої кімнати та не дотримавшись вимог ч. 2 ст. 372 КПК України.

Аналогічним чином, упереджено, фактично забезпечуючи можливість належно реалізувати свої права лише стороні обвинувачення, не зважаючи на зловживання нею своїми правами і повідомлення суду викривлених нею та недостовірних відомостей, новий склад суду першої інстанції здійснював розгляд і наступного клопотання сторони захисту про закриття саме на цій стадії провадження з підстав, передбачених п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Стосувалось це також і дослідження наявних в матеріалах справи суду і заявлених стороною захисту на обґрунтування саме цього клопотання доказів, що не стосуються розгляду справи по суті та визначених в ст. 91 КПК України обставин, які підлягають доказуванню, а лише процесуальних аспектів та стану додержання законності, необхідних для об`єктивної оцінки судом заявлених в клопотанні доводів та їх обґрунтованості, у тому числі для належного обґрунтування ухвали новим складом суду при задоволенні цього клопотання для забезпечення правосуддя і якнайшвидшого закриття провадження, оскільки цього своєчасно не зробив прокурор.

Після виходу суду з нарадчої кімнати, того ж дня, судом публічно та в присутності обвинуваченої проголошено лише вступну та резолютивну частину постановленої ним ухвали, у якій містились, зокрема, відомості про те, що повний текст ухвали буде проголошено судом наступного дня 23.11.2022 о 12 год 50 хв, а також, що скарга на цю ухвалу може бути подана до Черкаського апеляційного суду впродовж 7 днів з моменту проголошення її повного тексту.

Однак 24 листопада 2022 року судом стороні захисту видано повний текст ухвали від 22 листопада 2022 року по даній справі, яка не містить відомостей про результати розгляду клопотання сторони захисту, а зміст її резолютивної частини не відповідає судовому рішенню, публічно проголошеному в судовому засіданні 22 листопада 2022 року.

Такі дії головуючого судді ОСОБА_8 у даному кримінальному провадженні, на думку обвинуваченої, уже призвели до порушення та безпідставного обмеження прав та законних інтересів сторони захисту, у тому числі права на справедливий суд, і їх слід вважати доказом упередженого ставлення головуючого до неї та сторони захисту. Водночас, не можливо виключити поза розумним сумнівом ризик продовження цих порушень і надалі, у разі продовження розгляду цієї справи в суді першої інстанції цим же головуючим.

З урахуванням наведеного, обвинувачена стверджує, що на даний час наявні обґрунтовані підстави вважати, що ризик позбавлення сторони захисту права на справедливий суд, в разі продовження подальшого розгляду цієї справи саме цим складом суду, на даний час зріс та є очевидним, а тому він має бути виключений шляхом розгляду і задоволення даної заяви про відвід.

Автоматизованою системою документообігу суду 30 листопада 2022 року визначено головуючу суддю ОСОБА_1 та того ж дня передано їй дану заяву для розгляду.

Вказану заяву призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 10 годину 00 хвилин 01 грудня 2022 року.

У судовому засіданні обвинувачена ОСОБА_4 та її захисник адвокат ОСОБА_5 підтримали заяву про відвід та просили її задовольнити, виходячи з наведених у ній підстав, а також з мотивів, викладених захисником у письмових поясненнях по суті заяви про відвід від 01 грудня 2022 року та оголошених ним у судовому засіданні.

Прокурор ОСОБА_3 категорично заперечив щодо заяви про відвід головуючому судді ОСОБА_6 , зазначивши, що для цього немає правових підстав, оскільки доводи заяви є необґрунтованими та зводяться виключно до непогодження сторони захисту із рішенням суду апеляційної інстанції. Вважає, що жодні права сторони захисту, у тому числі право обвинуваченої на справедливий суд, порушені не були, а заява про відвід подана з метою затягування розгляду кримінального провадження.

Особа, якій заявлено відвід, - суддя Черкаського районного суду Черкаської області ОСОБА_6 , не виявив бажання приймати участь у судовому засіданні. При цьому висловив свою позицію письмово та зазначив, що вважає відвід безпідставним, заявленим з метою затягування справи та є зловживанням процесуальними правами /т. 4 а.с. 60/.
Потерпіла ОСОБА_9 та її представник адвокат ОСОБА_7 , будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце проведення розгляду справи, у судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили. Будь-яких заяв чи клопотань від них не надходило.
Неявка учасників справи не перешкоджає вирішенню заяви про відвід судді, а тому суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутності осіб, що не з`явилися у судове засідання.

Суд, вивчивши доводи заяви про відвід, заслухавши думку учасників судового провадження, вважає необхідним зазначити наступне:
Виходячи з положень частин першої та другої статті 80 КПК України, з підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, дізнавач, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

За приписами частини четвертої статті 80 КПК України заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.
Відповідно до частини п`ятої статті 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Статтями 75, 76 КПК України визначено вичерпний перелік обставин, за яких суддя не може брати участь у кримінальному провадженні.

Згідно з пунктами 3 та 4 частини 1 статті 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

За пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), ратифікованої Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, визнається, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Головна мета відводу гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді під час розгляду справи.

У п.п. 49, 50, 52, 53 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» (заява № 33942/02) від 09 листопада 2006 року зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Стосовно об`єктивного критерію слід визначити, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Аналогічна правова позиція викладена у рішеннях Європейського суду з прав людини у справах "Агрокомплекс проти України" (заява № 23465/03) від 06 жовтня 2011 року, п.п. 126, 127; "Газета «Україна Центр» проти України" (заява № 16695/04) від 15 липня 2010 року, п.п. 28-32; "Олександр Волков проти України" (заява № 21722/11) від 09 січня 2013 року, п.п. 104-107; «Бочан проти України» (заява № 7577/02) від 03 травня 2007 року, п. 66.

Наведе свідчить про те, що підстави для відводу судді можуть бути оціночною категорією, що, з одного боку, дає змогу реалізувати конституційну засаду незалежного розгляду справи суддею, а, з іншого боку, є площиною для зловживань з боку недобросовісних учасників.

Аналізуючи викладені норми чинного законодавства, суд дійшов висновку, що доведення факту наявності обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді, шляхом подання суду відповідних належних та допустимих доказів, є обов`язком учасника провадження, яким заявлено відвід, у даному випадку сторони захисту.

Слід наголосити, що неупередженість є ключовою характеристикою судді, головною ознакою судової влади та основою судового процесу і вважається очевидним фактом. Презумпція неупередженості має значну вагу. Особа, яка заявляє про упередженість, повинна бути здатна довести реальну або очевидну відсутність неупередженості у судді, але простої заяви недостатньо, необхідно навести достовірні докази. Особиста думка або незгода з рішеннями судді не є доказом упередженості. У будь-якому випадку, припущення щодо упередженості є правовим питанням, яке має бути винесеним на розгляд суду. За виключенням надзвичайних обставин, заява про справжню або можливу упередженість не є питанням поведінки судді.

Суд переконаний, що у цій справі недостатньо ознак для того, щоб вирішити, що суддя Черкаського районного суду Черкаської області ОСОБА_6 проявляв особисту упередженість.

Крім того, з причин, викладених нижче, суд вважає, що у цій справі також відсутня небезсторонність суду за об`єктивним критерієм.

Так, перевіривши наведені заявником підстави для відводу, суд констатує, що в своїй заяві обвинувачена у справі фактично висловлює свою незгоду з діями головуючого судді ОСОБА_6 щодо організації і ведення судового процесу; не погоджується із прийнятими ним процесуальними рішеннями, зокрема, щодо залишення без розгляду клопотання сторони захисту про забезпечення законності і недопущення порушення права особи на справедливий суд та щодо відмови у клопотанні сторони захисту про закриття даного кримінального провадження з підстав, передбачених п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України, саме на стадії підготовчого провадження; а також наполягає на тому, що резолютивна частина повної ухвали суду від 22 листопада 2022 року відрізняється від її короткого викладу, проголошеного судом у судовому засіданні.

Вказані вище обставини не є підставою для відводу судді, що передбачені ст. 75 КПК України, та не можуть оціночно визначатись стороною як сумніви у його об`єктивності, неупередженості та незаінтересованості при розгляді кримінального провадження.

Як уже наголошувалося, особиста думка або незгода з рішеннями судді не є доказом упередженості, а заява про справжню або можливу упередженість, за виключенням надзвичайних обставин, не є питанням поведінки судді.

Суд зауважує, що процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

Відтак, незгода сторони з ухваленим суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, не може бути підставою для відводу судді. Такі заперечення сторона захисту має змогу викласти в апеляційній скарзі на відповідне процесуальне рішення або судове рішення за результатами розгляду кримінального провадження по суті. Під час розгляду заяви про відвід суд не вправі надавати оцінку процесуальним рішенням головуючого судді та аналізувати мотиви прийняття головуючим суддею таких рішень.

Cумнів у безсторонності судді повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечну недовіру до суду та, відповідно, змін його складу.

Суд не вбачає жодної обставини, яка давала б підстави для сумніву в об`єктивності, неупередженості та незаінтересованості судді ОСОБА_6 при розгляді даного кримінального провадження, а тому побоювання заявника щодо небезсторонності судді Черкаського районного суду Черкаської області ОСОБА_6 не можна вважати об`єктивно виправданими, оскільки вони ґрунтуються на припущеннях та суб`єктивній оцінці заявником обставин.

Інших обставин, які б слугували підставою для відводу судді, учасниками процесу не наведено.

Підсумовуючи, суд наголошує на важливості інституту відводу судді для забезпечення безстороннього розгляду справи, але вмотивованість заяви про відвід судді є процесуальним обов`язком учасника, який повинен добросовісно реалізовувати надане йому право.

З огляду на вищевикладене, заяву обвинуваченої ОСОБА_4 про відвід головуючого судді ОСОБА_6 суд вважає необґрунтованою, непереконливою та не доведеною, а тому вона не підлягає до задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 75, 80-81 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

У задоволенні заяви обвинуваченої ОСОБА_4 про відвід головуючого судді ОСОБА_6 , в рамках розгляду кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000105 від 09 квітня 2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 350 КК України, - відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і окремому оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1