Справа № 308/56/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 січня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді клопотання слідчого Шостого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) ТУ ДБР розташованого у м. Львові ОСОБА_6 , погоджене прокурором ОСОБА_7 , про обрання відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця Закарпатської області, Тячівського району, с. Лопухів, одруженого, із спеціальною середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, -

ВСТАНОВИВ:

Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування стороною обвинувачення клопотання про застосування запобіжного заходу.

03 січня 2023 року слідчий Шостого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) ТУ ДБР розташованого у м. Львові ОСОБА_8 за погодженням з процесуальним прокурором ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про обрання відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

В рамках даного клопотання слідчий просить застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_4 терміном на два місяці, заборонивши йому залишати місце свого фактичного проживання з покладенням на нього наступних обов`язків:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду на їх першу вимогу, кожного разу у визначений ними час;

- не відлучатися із місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання;

- утримуватись від спілкування зі свідками у кримінальному провадження, а саме: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

29.12.2022 року ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України, а саме: у неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки державним інтересам у сфері лісового господарства.

Обґрунтованість повідомленої підозри сторона обвинувачення підтверджує зібраними під час досудового розслідування доказами, наданими слідчому судді, а також вказує на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, запобігти яким шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливо.

Позиції учасників судового засідання.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання слідчого, просив його задовольнити, зауваживши на наявність ризиків, зокрема можливості підозрюваного ухилятися від органу досудового розслідування та суду; знищити, підробити речі і документи, які мають суттєве значення для досудового розслідування, шляхом підмовляння інших осіб вчинити такі дії; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; протиправно перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином шляхом підшукання осіб, які б давали вигідні для підозрюваного показання.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання. Просив обрати йому запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, оскільки на його утриманні перебувають двоє неповнолітніх дітей; дружина, яка є інвалідом 3 групи, та двоє батьків віком 75 років.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечив проти клопотання, вказав про недоведеність ризиків та необґрунтованість повідомленої підозри. Просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора та обрати його підзахисному запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Просив долучити до матеріалів клопотання характеризуючі документи щодо його підзахисного, а саме: копію свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 від 07.06.2005 року; копію свідоцтва про народження ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серії НОМЕР_2 від 22.12.2014 року; копію свідоцтва про народження ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , серії НОМЕР_3 від 07.06.2006 року; копію довідки до акту медико-соціальною експертною комісією серії АВ №0925323, відповідно до якого дружина ОСОБА_16 , є інвалідом третьої групи, загальне захворювання, безтермінове.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно зі ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як вбачається з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу, окрім обґрунтованої підозри, є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що Шостим слідчим відділом (з дислокацією в м. Ужгороді) Територіального управління ДБР, розташованого в м. Львові, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000252 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 367 КК України та ч.4 ст.246 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.05.2022.

Підставою внесення зазначених відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань стало те, що:

-№1 «в ході аудиторської перевірки від 14.04.2022 року було виявлено незаконні рубки в майстерському обході №6 квартали №10, 15, 22, 24 Лопухівського лісництва ДП «Брустурянське ЛМГ», зокрема комісією виявлено факт незаконної рубки в кварталі 10/15 дерев різних порід в кількості 15 шт., збитки лісовому господарству становлять 145 768,00 грн., в кварталі 10/22,24 дерев різних порід в кількості 46 шт., збитки лісовому господарству становлять 600 333,50 грн., незаконні рубки допущено через неналежне виконання своїх функціональних обов`язків з охорони лісу майстром лісу ОСОБА_4 »;

-№2 «державним агентством лісових ресурсів України у ході проведення позапланового внутрішнього аудиту оцінки діяльності державного підприємства «Брустурянське лісомисливське господарство» встановлено незаконні рубки дерев на території Лопухівського лісництва у кварталі 10 виділи 15, 22 та 25, в основному ялини європейської, загальним обсягом 32,6 куб. м на суму 292,7 тис. грн. Відповідні порушення викладені в Аудиторському звіті від 12.05.2022 №09.09/1».

29 грудня 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України, тобто у неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки державним інтересам у сфері лісового господарства.

Обставини кримінального правопорушення та причетність громадянина ОСОБА_4 до даного кримінального правопорушення, обґрунтованість підозри підтверджується:

-протоколом огляду території кварталу 10, виділів 15,22,24 Лопухівського лісництва державного підприємства «Брустурянське лісомисливське господарство» від 20.07.2022 року;

-висновком експерта №3665-Е від 18.11.2022 року за результатами проведення судової інженерно - економічної експертизи в кримінальному провадженні №0000252.

Обґрунтованість підозри містить у собі два аспекти. Перший стосується питання права: підозра має стосуватися правопорушення, передбаченого законом. Другий питання факту: мають бути доведені обставини, які за розумного та неупередженого тлумачення викликають підозру щодо причетності певної особи до певного кримінального правопорушення. У Рішенні Нечипорук і Йонкало проти України (п. 175) ЄСПЛ вкотре повторив, що термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. При цьому тлумачення поняття «обґрунтованості» буде залежати від усіх обставин справи (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom (Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства).

Сукупність фактичних даних, які містяться в наведених матеріалах кримінального провадження, дає підстави вважати пред`явлену ОСОБА_4 підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні вже під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Водночас, слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

При цьому, слід зауважити, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведеності винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.

Щодо існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя вважає встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування, суду; незаконно впливати на свідка у цьому кримінальному провадженні.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови достатньої їх ймовірності.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України. Санкція статті передбачає позбавлення волі до 5 років. Отже, очікування можливого вироку може мати значення. При чому ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58).

Слідчий суддя враховує обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, у зв`язку з чим існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.

Слідчий суддя, беручи до уваги обставини вчиненого правопорушення, враховуючи, що докази по кримінальному провадженню в повному обсязі не зібрано, вважає, що ОСОБА_4 може впливати на свідка ОСОБА_9 з метою дачі, зміни показань на його користь, а це створює загрозу тиску та підбурювання вказаної особи до дачі неправдивих показань або відмови від надання таких.

Крім того, при встановленні наявності ризику впливу на свідка слід враховувати, що суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України). За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Вказане в сукупності свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При цьому ризик впливати на інших учасників кримінального провадження є необґрунтованим, прізвища таких інших учасників не конкретизовані. Отже, даний ризик в частині впливу на інших учасників прокурором не підтверджений.

Ризик знищити, підробити речі і документи, які мають суттєве значення для досудового розслідування, шляхом підмовлення інших осіб знищити такі речі, документи, стороною обвинувачення не обґрунтований, зводиться до формалізму.

Підстави вважати, що підозрюваний може протиправно перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, у слідчого судді відсутні, так як ризик щодо перешкоджанню кримінального провадження іншим чином, на думку суду, може полягати лише в діях, які не охоплені п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Всі інші питання - фактичні обставини кримінального провадження, питання винуватості чи не винуватості в скоєні кримінального правопорушення, а також питання відносності та допустимості доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу - судового провадження під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції. Встановлення того, вчинила чи не вчинила особа кримінальне правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід, що обирається.

З огляду на зазначене, слідчий суддя дійшов висновку про наявність передбачених законом підстав для часткового задоволення клопотання слідчого щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний час доби з 22 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин.

Слідчий суддя вбачає доцільним покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК України, з метою забезпечення дієвості запобіжного заходу, запобігання ризику, який було обґрунтовано, та ефективності здійснення кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 176 - 178, 181, 193, 194, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця Закарпатської області, Тячівського району, одруженого, із спеціальною середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний час доби з 22 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин щодня без використання електронних засобів контролю, в межах строку досудового розслідування, а саме: до 28 лютого 2023 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду на їх першу вимогу, кожного разу у визначений ними час;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд про зміну місця свого проживання;

- не залишати місце свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду у період доби з 22 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин;

- утримуватися від спілкування зі свідком ОСОБА_9 в цьому кримінальному провадженні;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що у разі невиконання вищезазначених обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення.

Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_4 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на процесуального прокурора ОСОБА_7 .

Строк дії ухвали про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців, а датою закінчення є 28 лютого 2023 року.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу подано не було.

Слідчий суддя ОСОБА_1