УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2022 року

м. Харків

справа № 638/5498/22

провадження №1-в/638/485/22

Дзержинський районний суд міста Харкова у складі головуючого судді ОСОБА_1 , вирішуючи питання про прийняття до свого провадження клопотання ОСОБА_2 про приведення вироку у відповідність до вимог закону,

у с т а н о в и в:

05 жовтня 2022 року до суду надійшло клопотання ОСОБА_2 про приведення вироку у відповідність до вимог закону.

Суд, дослідивши заяву, встановив таке.

Відповідно до положень статті 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України. Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України. Зміни до кримінального процесуального законодавства України можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до законодавства про кримінальну відповідальність, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення.

При цьому, згідно з частинами першою, п`ятою, шостою статті 3 КК України законодавство України про кримінальну відповідальність становить Кримінальний кодекс України, який ґрунтується на Конституції України та загальновизнаних принципах і нормах міжнародного права. Закони України про кримінальну відповідальність повинні відповідати положенням, що містяться в чинних міжнародних договорах, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України. Зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Згідно з частиною п`ятою статті 72 Кримінального кодексу України (в редакції Закону України № 838-VIII від 26 листопада 2015 року «Про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо удосконалення порядку зарахування судом строку попереднього ув`язнення у строк покарання»), зарахування судом строку попереднього ув`язнення у разі засудження до позбавлення волі в межах того самого кримінального провадження, у межах якого до особи було застосовано попереднє ув`язнення, провадиться з розрахунку один день попереднього ув`язнення за два дні позбавлення волі.

З урахуванням вищезазначеної правової норми суд має зарахувати строк попереднього ув`язнення з моменту затримання до набрання вироком законної сили з розрахунку один день попереднього ув`язнення за два дні позбавлення волі.

Згідно зі статтею 539 КПК України питання, які виникають під час та після виконання вироку вирішуються судом за клопотанням (поданням) прокурора, засудженого, його захисника, законного представника, органу або установи виконання покарань, а також інших осіб, установ або органів у випадках, встановлених законом, в тому числі і про умовно - дострокове звільнення.

Клопотання (подання) про вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку, подається:

2) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого виконується вирок, - у разі необхідності вирішення питань, передбачених пунктами 10 (у частині клопотань про заміну покарання відповідно до частини третьої статті 57, частини першої статті 58, частини першої статті 62 Кримінального кодексу України), 11, 13, 13-2 частини першої статті 537 цього Кодексу (пункт 2 частини другої статті 539 КПК України).

До клопотання ОСОБА_2 останнім не додано копію вироку, яким останнього було засуджено, розпорядження про набрання вироком законної сили, яке повинно бути належним чином засвідчене. Клопотання не містить відомостей про строк попереднього ув`язнення, який він просить зарахуватии у строк відбування покарання, та за яким вироком.

Відсутність вищезазначених документів позбавляють суд встановити всі фактичні обставини справи, розглянути клопотання по суті та ухвалити законне і обґрунтоване рішення у визначені нормами КПК України строки.

Крім того, у клопотанні ОСОБА_2 не зазначено установи, в якій він відбуває покарання.

Відповідно до конверту, в якому надійшла заява (клопотання), зазначено: АДРЕСА_1 .

Як вбачається зі змісту частини першої статті 8, статті 113 КВК України, пункту 3 розділу ІІІ «Правил внутрішнього розпорядку установ виконання покарань» засуджені мають право відповідно до законодавства звертатися з клопотаннями до суду через адміністрацію установи виконання покарань. Засудженим забороняється надсилати та отримувати кореспонденцію всупереч порядку, встановленому Кримінально-виконавчого кодексу України.

Клопотання та поштовий конверт надійшли до суду в порушення порядку, встановленому Кримінально-виконавчим кодексом України, а саме не через адміністрацію установи виконання покарань, даних щодо джерела їх походження, ким та за яких обставин їх було направлено до суду, немає.

Вказані обставини не дають можливості ідентифікувати особу, яка подала клопотання, чи є ця особа такою, що має право на звернення до суду з таким клопотанням, що унеможливлює належним чином встановити межі, предмет судового розгляду та вирішити клопотання на підставі повного, всебічного та об`єктивного його розгляду з урахуванням правил підсудності.

За таких обставин, клопотання ОСОБА_2 про приведення вироку у відповідність до вимог закону необхідно повернути для належного оформлення.

На підставі викладеного, керуючись статтею 539 КПК України, суд -

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_2 про приведення вироку у відповідність до вимог закону - повернути заявнику для належного оформлення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1