Справа № 296/1549/22
Ухвала
Іменем України

06 квітня 2022 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно в межах кримінального провадження №0000117 від 02.04.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.189 КК України, -
встановив:
Старший слідчий в ОВС СУ ГУНП в Житомирській області майор поліції ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира із клопотанням, погодженим прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , відповідно до змісту якого просить накласти арешт у кримінальному провадженні №0000117 від 02.04.2022, а саме на: мобільний телефон марки Iphone10 із сім - карткою та мобільний телефон Samsung із сім - карткою, які було вилучено під час особистого обшуку у підозрюваного ОСОБА_4 .
В обґрунтування поданого клопотання зазначає, що слідчими СУ ГУНП в Житомирській області в складі слідчої групи здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000117 від 02.04.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.189 КК України.
Необхідність арешту майна обґрунтовує метою збереження речових доказів.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Відповідно до статті 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Згідно з п.7 ч.2 ст.131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.
Положеннями частини другої статті 171 КПК України, передбачено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Слідчий суддя звертає увагу, що в порушення вимог ч.2 ст.171 КПК України подане клопотання про арешт майна не містить: адреси, засобів телефонного зв`язку або інших контактних відомостей власника/володільця майна чи його захисника (представника), з метою повідомлення його (їх) про розгляд клопотання; постанови про визнання вилученого майна речовими доказами.
За змістом ч.2 ст.64-2 КПК України, із клопотанням про арешт майна щодо майна третьої особи звертається до суду прокурор.
Таким чином, відповідно до ч.2 ст.64-2 КПК України, суб`єктом звернення із клопотанням про арешт майна, власником якого є третя особа, має бути прокурор.
За таких обставин, в залежності від статусу особи, щодо якої розглядається клопотання про арешт майна, слідчому/прокурору необхідно визначитись із належним суб`єктом звернення до суду із цим клопотанням (з доданням до матеріалів клопотання, за наявності, доказів щодо статусу такої особи).
Згідно ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Враховуючи вищевикладене, клопотання про арешт майна підлягає поверненню.
Керуючись статтями 98, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -
постановив:
Клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно в межах кримінального провадження №0000117 від 02.04.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.189 КК України - повернути для усунення недоліків.
Встановити строк для усунення зазначених недоліків - 72 години з моменту отримання копії ухвали.
Після усунення недоліків сторона кримінального провадження не позбавлена права повторно звернутися із даним клопотанням до суду в загальному порядку.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1