Справа № 296/1633/22
Ухвала
Іменем України

11 квітня 2022 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, -
встановив:
На електронну адресу Корольовського районного суду м.Житомира надійшло клопотання ОСОБА_2 відповідно до змісту якого останній просить скасувати арешт на його смартфон марки Readme, моделі 6 Pro в блакитному кольорі, який був раніше накладений ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира №296/1386/22 від 22.03.2022.
Дане клопотання не скріплене електронним цифровим підписом.
Дослідивши клопотання про скасування арешту, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Кримінальним процесуальним законом не врегульовано питання ідентифікації особи, яка подає клопотання слідчому судді засобами електронного зв`язку, відтак необхідно керуватися положеннями Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», Закону України «Про електронний цифровий підпис».
Статтею 1 Закону України «Про електронний цифровий підпис» визначено, що електронний цифровий підпис - вид електронного підпису, отриманого за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних, який додається до цього набору або логічно з ним поєднується і дає змогу підтвердити його цілісність та ідентифікувати підписувача. Електронний цифровий підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа.
У відповідності до ч.1 ст.5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.
Відповідно до ч.1 ст.7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі, з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис».
Згідно з ч.1 та ч.2 ст.6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.
У газеті "Голос України" від 04.09.2021 №168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС "Електронний кабінет", "Електронний суд", підсистеми відеоконференцзв`язку. Таким чином, зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС почали офіційно функціонувати з 05.10.2021.
З аналізу вищевикладеного випливає, що звернення до суду в електронній формі має бути ідентифіковано електронним підписом такої особи, та особа може звернутись до суду засобами Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи у порядку, визначеному нормами КПК України, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), з використанням електронного підпису.
Пунктом 1 частини 2 статті 304 КПК України визначено, що скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.
Відповідно до ч.3 ст.9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.
Згідно ч.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу. Застосування аналогії процесуального закону, КПК України не передбачено.
З урахуванням того, що клопотання подано в електронній формі без електронного цифрового підпису, що не дає можливості ідентифікувати особу, яка подала клопотання, відтак останнє підлягає поверненню.
Керуючись статтями 304, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -
постановив:
Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна - повернути особі, яка її подала.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1