Справа № 712/8254/22
Провадження №1-кс/712/3761/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 жовтня 2022 року м. Черкаси
Соснівський районний суд м. Черкаси в складі: слідчого судді ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_3 , погодженого прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000979 від 29.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді звернувся старший слідчий СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області капітан поліції ОСОБА_3 з клопотанням про накладення арешту, в якому просить накласти арешт на рахунки фізичної особи підприємця ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , з можливістю надходження та акумулювання грошових коштів, без права перерахунку та зняття, що відкриті в АТ «УкрСиббанк»: НОМЕР_2 (валюта рахунку 980-українська гривня), НОМЕР_2 (валюта рахунку 840-долар США); в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» НОМЕР_3 , НОМЕР_4 .
Клопотання обґрунтовує тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 29 травня 2022 року близько 13 години 00 хвилин водій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ФОП, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , керуючи автомобілем марки MAZDA 6, реєстраційний номер НОМЕР_5 , та рухаючись в місті Черкаси по проїзній частині вулиці Канівська, зі сторони вулиці Соснівська в напрямку до вулиці Дахнівська Січ, на нерегульованому перехресті з вулицею Лісова, поблизу будинку № 1 по вулиці Лісова, проявив неуважність та порушив вимоги:
- п. 2.3.б) Правил дорожнього руху України, відповідно до якого для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі;
- п. 10.1 Правил дорожнього руху України, відповідно до якого водій перед початком руху, перестроюванням та будь-якою зміною напрямку руху повинен переконатися, що це буде безпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам руху.
Під час руху він, грубо порушуючи вказані правила безпеки дорожнього руху, проявляючи крайню неуважність до дорожньої обстановки та її змінам, рухаючись на автомобілі MAZDA 6, реєстраційний номер НОМЕР_5 в місті Черкаси по проїзній частині вулиці Канівська, зі сторони вулиці Соснівська в напрямку до вулиці Дахнівська Січ, на нерегульованому перехресті з вулицею Лісова, поблизу будинку № 1 по вулиці Лісова, перед початком зміни напрямку руху праворуч не впевнився, що це буде безпечним і не створить небезпеки іншим учасникам руху, змінив напрямок свого руху праворуч та допустив зіткнення з автомобілем TOYOTA HIGHLANDER, реєстраційний номер НОМЕР_6 , під керуванням водія ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який рухався по проїзній частині вулиці Канівська в зустрічному напрямку, зі сторони вулиці Дахнівська Січ в напрямку до вулиці Соснівська та перетинав нерегульоване перехрестя з проїзною частиною вулиці Лісова.
В результаті дорожньо-транспортної пригоди водій потерпілий ОСОБА_6 , відповідно до висновку судово-медичної експертизи № 02-01/490 від 09.08.2022, отримав тілесні ушкодження: закритий перелом правої стегнової кістки в середній третині зі зміщенням уламків, що відноситься до категорії тілесних ушкоджень СЕРЕДНЬОЇ тяжкості, що спричинили тривалий розлад здоров`я.
В результаті дорожньо-транспортної пригоди пасажир автомобіля MAZDA 6, реєстраційний номер НОМЕР_5 , - потерпілий ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3 , відповідно до висновку судово-медичної експертизи № 02-01/370 від 04.07.2022, отримала тілесні ушкодження: перелом лівої виличної кістки та лівого виличного відростку зі зміщенням, що відноситься до категорії тілесних ушкоджень СЕРЕДНЬОЇ тяжкості, що спричинили тривалий розлад здоров`я; травма голови зі струсом головного мозку, крововиливом повік лівого ока, раною повік лівого ока, крововиливом в білкову оболонку лівого ока до категорії ЛЕГКИХ тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я; крововиливи лівої нижньої кінцівки до категорії ЛЕГКИХ тілесних ушкоджень.
В результаті дорожньо-транспортної пригоди пасажир автомобіля MAZDA 6, реєстраційний номер НОМЕР_5 , - потерпілий ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_4 , відповідно до висновку судово-медичної експертизи № 02-01/369 від 04.07.2022, отримала тілесні ушкодження: травма поперекового відділу хребта з переломом першого поперекового хребця без ушкодження спинного мозку, що відноситься до категорії тілесних ушкоджень СЕРЕДНЬОЇ тяжкості, що спричинили тривалий розлад здоров`я.
Спричинення потерпілим ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 середньої тяжкості тілесних ушкоджень знаходиться в причинному зв`язку, відповідно до висновку судової автотехнічної експертизи № СЕ-19/124-22/8807-ІТ від 02.09.2022 та судової автотехнічної експертизи № СТ/045Е-22 від 12.09.2022, з порушенням водієм автомобіля MAZDA 6, реєстраційний номер НОМЕР_5 , ОСОБА_5 п. 10.1 Правил дорожнього руху України.
14.09.2022 ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило потерпілому середньої тяжкості тілесне ушкодження, тобто у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.
Відповідно до висновку судової автотоварознавчої експертизи №СЕ-19/124-22/8491-АВ від 07.09.2022 розмір матеріального збитку, завданого ОСОБА_9 внаслідок пошкодження автомобіля TOYOTA HIGHLANDER, реєстраційний номер НОМЕР_6 , станом на 29.05.2022 становить: 747899,91 грн. (сімсот сорок сім тисяч вісімсот дев`яносто дев`ять грн. 91 коп.).
16.09.2022 на адресу органу досудового розслідування надійшло клопотання від представника потерпілого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_10 про накладення арешту на майно та наявні банківські рахунки, які на праві приватної власності належать підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
19.09.2022 на запит старшого слідчого СВ ЧРУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 в ГУ ДПС у Черкаській області про надання інформації про банківські рахунки фізичної особи підприємця ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було отримано відповідь, що в останніх відсутні правові підстави для надання запитуваної інформації і її можливо отримати виключно у формі тимчасового доступу до речей та документів.
На виконання ухвали судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_12 про тимчасовий доступ до речей та документів було отримано інформацію про відкриті рахунки фізичної особи підприємця ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 . Встановлено, що ФОП ОСОБА_5 має відкриті рахунки в АТ «УкрСиббанк»: НОМЕР_2 (валюта рахунку 980-українська гривня), НОМЕР_2 (валюта рахунку 840-долар США); в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» НОМЕР_3 , НОМЕР_4 .
Враховуючи обставини кримінального провадження, забезпечення відшкодування збитків, спричинених потерпілим та третім особам внаслідок порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, у даному кримінальному провадженні необхідним є накласти арешт на рахунки підозрюваного ОСОБА_5 .
Слідчий у судовому засіданні просив клопотання задовольнити з підстав, викладених у клопотанні.

Підозрюваний та його захисник до судового засідання не викликались на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, якою передбачено, що клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
За вказаних обставин, клопотання слідчого про арешт майна розглядається за відсутності підозрюваного власника майна.
Слідчий суддя, заслухавши думку сторін в судовому засіданні та дослідивши матеріали клопотання, дійшовши до наступного.

Статтею 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження визначено арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно із п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно до ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження. У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як вбачається з матеріалів клопотання та зазначено слідчим у судовому засіданні на час розгляду клопотання жодна особа, якій завдано шкоду цим кримінальним правопорушенням, цивільний позов у вказаному кримінальному провадженні не заявила.

Отже, хоча вказаним кримінальним правопорушенням і завдана шкода потерпілим та третім особам, однак накладення арешту на майно підозрюваного для задоволення вимог майбутніх позовів суперечить принципу правової визначеності та порушить права власника майна.

До того ж, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди; згідно з ч. 6 ст. 170 КПК України за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні.

На підставі ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, серед іншого розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Європейський суд з прав людини неодноразово акцентував увагу на тому, що обмеження володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції», заява № 31107/96, п. 58, ECHR 1999-ІІ). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципу верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22.09.1994 року Series A № 296-A, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії» заява № 48191/99, п.п. 49-62, від 10.05.2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідність балансу не вдається досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23.09.1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», п.п. 69 і 73, Series A № 52).

Крім того, слідчий просить накласти арешт на рахунки фізичної особи підприємця, відкриті в банківських установах.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про банки та банківську діяльність» банківські рахунки - рахунки, на яких обліковуються власні кошти, вимоги, зобов`язання банку стосовно його клієнтів і контрагентів та які дають можливість здійснювати переказ коштів за допомогою банківських платіжних інструментів.

Частиною 10 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ст. 192 ЦК України «Гроші (грошові кошти)» законним платіжним засобом, обов`язковим до приймання за номінальною вартістю на всій території України, є грошова одиниця України - гривня. Іноземна валюта може використовуватися в Україні у випадках і в порядку, встановлених законом.

Згідно ч. 1 ст. 3 Закону України «Про платіжні системи» грошові кошти існують в Україні у готівковій (формі грошових знаків) та безготівковій (формі записів на рахунках) формах.

Відповідно до ч. 1 ст. 63 Закону України «Про платіжні системи» для виконання платіжних операцій з коштами (крім електронних грошей) банки мають право відкривати своїм клієнтам такі банківські рахунки.

Отже, накласти арешт майна можна виключно на грошові кошти, які знаходяться на відкритих банківських рахунках, накладання арешту на рахунки чинним Кримінальним процесуальним кодексом України не передбачено.

Рахунок, відкритий у банківській установі, не є майном у розумінні чинного законодавства України.

За вказаних обставин, підстави для задоволення клопотання слідчого, погодженого прокурором, відсутні, а тому у його задоволенні слід відмовити у зв`язку з його необґрунтованістю.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_3 , погодженого прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000979 від 29.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено 12 жовтня 2022 року о 15 год. 00 хв.

Слідчий суддя: ОСОБА_1