Провадження № 1-кс/761/9388/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2022 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , за участю захисника ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 на повідомлення старшого слідчого Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_6 , про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України у кримінальному провадженні № 0000289, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 травня 2022 року,

в с т а н о в и в:

23 серпня 2022 року захисник підозрюваного ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 звернулась до суду зі скаргою, в якій просить скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України, у кримінальному провадженні № 0000289, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 травня 2022 року, складене старшим слідчим Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_6 ; зобов`язати уповноважену особу на здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000289 внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідні відомості про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України.
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 та підозрюваний ОСОБА_4 підтримали скаргу та просили її задовольнити з підстав у ній наведених.
Старший слідчий Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , до початку судового розгляду звернувся з заявою про здійснення судового розгляду у його відсутність та просив відмовити у задоволенні скарги, обґрунтовуючи свою позицію тим, що місцем здійснення слідчими досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000289 від 24 травня 2022 року визначено адміністративну будівлю ГУ НП у м. Києві, яка розташована у Голосіївському районі м. Києва за адресою: вул. Антоновича, 114 (наказ начальника Головного управління Національної поліції у м. Києві від 13 березня 2019 року № 309), а відтак розгляд клопотань, скарг у кримінальному провадженні має здійснюватися Голосіївським районним судом м. Києва.
Заслухавши доводи адвоката ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Так, доводи слідчого про те, що місцем здійснення слідчими досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000289 від 24 травня 2022 року визначено адміністративну будівлю ГУНП у м. Києві у Голосіївському районі за адресою: вул. Антоновича, 114, а відтак підсудність у вказаному кримінальному провадженні віднесена до Голосіївського районного суду м. Києва, слідчий суддя не вважає обґрунтованими, з огляду на наступне.
Вимогами п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України визначено, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ. У той же час, місце проведення досудового розслідування визначається кримінальним процесуальним законом і не може бути змінено підзаконними нормативними актами або наказами посадових осіб.
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду в ухвалах від 22.05.2020 по справам № 643/7615/20 та № 643/7609/20 погодився з указаним вище твердженням, а також зазначив, що чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, - а відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.
Таким чином, клопотання, заяви, скарги на рішення, дії та бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Так, як встановлено в ході судового розгляду, досудове розслідування кримінального провадження № 0000289 від 24 травня 2022 року здійснюється слідчими СУ ГУ НП у м. Києві, адреса місця знаходження якого є: м. Київ, вул. Володимирська, 15, яка територіально розташована у Шевченківському районі м. Києва.
Зазначене свідчить про те, що юрисдикція Шевченківського районного суду м. Києва поширюється на СУ ГУ НП у м. Києві, а відтак скарги на рішення, дії та бездіяльність слідчого чи прокурора у зазначеному кримінальному провадженні, є предметом оскарження в Шевченківському районному суді м. Києва.
Так, в ході судового розгляду встановлено, що в рамках кримінального провадження № 0000289 від 24 травня 2022 року, старшим слідчим ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_6 16 червня 2022 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України.
Так, згідно з п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні підозрюваним, його захисником чи законним представником може бути оскаржено повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом.
У свою чергу, порядок повідомлення про підозру врегульований Главою 22 КПК України.
Зокрема, положенням ст. 276 КПК України визначено вичерпний перелік випадків, за наявності яких в обов`язковому порядку здійснюється повідомлення про підозру, та осіб, яким надано право вручати особі повідомлення про підозру, до яких належать слідчий чи прокурор.
Зміст письмового повідомлення про підозру має відповідати вимогам, передбаченим ч. 1 ст. 277 КПК України, зокрема містити наступні відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
За змістом ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Чинний Кримінальний процесуальний кодекс України не визначає підстав для скасування підозри або визнання її необґрунтованою, а тому вивченню слідчим суддею підлягає сукупність наявних доказів, зібраних під час досудового розслідування, які підтверджують ймовірне судження, припущення, попередній висновок про причетність конкретної особи до вчинення кримінального правопорушення.
Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи недоведення винуватості особи з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Крім того, при вирішенні питання про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України, слідчий суддя виходить з тих міркувань, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини слідчий суддя (суд), оцінюючи докази на предмет наявності обґрунтованої підозри, повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише в тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.
За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яке йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».
Обставини здійснення підозрюваним ОСОБА_4 конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Такий висновок цілком узгоджується з правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» від 23 жовтня 1994 року № 14310/88 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Оцінюючи в сукупності обставини провадження та враховуючи достатню наявність доказів про вчинення інкримінованого підозрюваному ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України, слідчий суддя вважає, що обґрунтованість підозри, в контексті її розуміння Європейським судом з прав людини, присутня, а обставини, на які посилається захисник у своїй скарзі, мають бути вирішені під час судового розгляду. У той же час, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не наділений процесуальними повноваженнями вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру.
Враховуючи викладене, дослідивши матеріали скарги в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України, очевидно необґрунтованих чи недопустимих суджень, висновків та формулювань не встановив, у зв`язку з чим скарга захисника ОСОБА_3 не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 22, 276-278, 303, 306-307, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в:
Скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 на повідомлення старшого слідчого Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , погодженого з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_6 , про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України у кримінальному провадженні № 0000289, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 травня 2022 року залишити без задоволення.
На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1