Справа № 367/3312/22
Провадження №1-кс/367/654/2022
УХВАЛА
Іменем України

05 вересня 2022 року Ірпінський міський суд Київської області у складі: слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ірпені клопотання старшого слідчого слідчого відділення Відділу поліції №2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000801 від 02 вересня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ірпінь, Київської області, громадянина України, не одруженого, не працюючого, без зареєстрованого місця проживання, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -
в с т а н о в и в :

05 вересня 2022 року старший слідчий слідчого відділення Відділу поліції №2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 звернулася до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в якому просила застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, не визначаючи розмір застави.
Згідно із клопотанням, у провадженні слідчого відділення відділу поліції №2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000801 від 02.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
Встановлено, що 21 серпня 2022 року, приблизно о 12 год. 30 хв. (точний час не встановлено), між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , які перебували в будинку за адресою: АДРЕСА_2 , відбувся словесний конфлікт, у ході якого у ОСОБА_5 виник прямий умисел, спрямований на заподіяння ОСОБА_7 тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя в момент заподіяння, з мотивів помсти за нанесені раніше тілесні ушкодження ОСОБА_8 .
Реалізуючи свій умисел, ОСОБА_5 перебуваючи у тому ж місці, у той же час, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя потерпілого ОСОБА_7 в момент їх заподіяння, та бажаючи їх настання, з метою нанесення тілесних ушкоджень, з мотивів помсти за нанесені раніше тілесні ушкодження ОСОБА_8 , підійшов впритул до ОСОБА_7 та умисно, перебуваючи у положенні стоячи, обличчям до обличчя потерпілого, наніс множинні удари руками, ногами та табуреткою в область обличчя, шиї та тулуба ОСОБА_7 , чим спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді множинних ушкоджень шкірних покривів волосистої частини голови, перелому ріжка під`язикової кістки з права та хрящів гортані, перелому 8-го та 9-го ребер з права, ушкодження, які за своїм характером відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя в момент заподіяння.
Внаслідок заподіяних тілесних ушкоджень ОСОБА_7 помер на місці події.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину (кримінального правопорушення), передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння, що спричинило смерть потерпілого.
У вчиненні кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється: ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Ірпінь Київської області, громадянин України, українець, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше несудимий.
Згідно з вимогами ст.ст. 276-278 КПК України 03.09.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину (кримінального правопорушення), передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
Слідчий вказує, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України повністю обґрунтована і підтверджується наступними доказами: протоколом огляду місця події від 02.09.2022; протоколом огляду місця події від 02.09.2022; показаннями свідка ОСОБА_8 ; показаннями свідка ОСОБА_9 ; протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_9 ; показаннями свідка ОСОБА_10 ; показаннями судово-медичного експерта ОСОБА_11 ; протоколом огляду трупа від 03.09.2022; іншими доказами, наявними у матеріалах кримінального провадження.
Як зазначає старший слідчий, підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , є згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним злочину (кримінального правопорушення), передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому звернутися з клопотанням до слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку з тим, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
У сторони обвинувачення є підстави вважати, що існує ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме що підозрюваний ОСОБА_5 не будучи ізольованим від суспільства, може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду.
Наявність даного ризику у кримінальному провадженні, на переконання старшого слідчого, підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 не одружений, офіційно не працює, тим саме не має постійних соціальних зв`язків, та може укриватися від органу досудового розслідування та суду.
Крім того, органом досудового розслідування встановлено існування ризику передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що в разі обрання запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, підозрюваний ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності може незаконно шляхом підбурювання, вмовляння, залякування впливати на показання свідків, якому відоме місце їх проживання. Про можливість незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні свідчить також і насильницький характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 . Крім того, свідками у кримінальному провадженні є ОСОБА_9 , з яким ОСОБА_5 перебуває у приятельських відносинах, а також ОСОБА_8 , яка є сестрою ОСОБА_5 , що свідчить про недостатність застосування менш суворого запобіжного заходу, у тому числі домашнього арешту, для запобігання ризику впливу на свідків у даному кримінальному провадженні.
Також, звертаючись з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , органом досудового розслідування на підставі зібраних матеріалів кримінального провадження враховано вагомість наявних доказів про вчинення останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, тяжкість покарання, що загрожує у разі доведення вини останнього, а саме позбавлення волі на строк від семи до десяти років.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, будучи раніше не судимою особою, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років, ОСОБА_5 підпадає під категорію осіб, до яких можливо застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Вищевказане свідчить про неможливість запобігання цим ризикам, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив задовольнити.
Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - ОСОБА_4 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора та застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, посилаючись на необґрунтованість підозри та недоведеність заявлених ризиків.
У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 заперечував проти клопотання прокурора, та підтримав позицію свого захисника.
Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали, додані до клопотання, суд приходить до наступних висновків.
Згідно із витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань, Відділом поліції №2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000801 від 02 вересня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
03 вересня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а саме в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, тобто умисному тілесному ушкодженні, небезпечному для життя в момент заподіяння, що спричинило смерть потерпілого.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Згідно із п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Статтею 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, в тому числі: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення.
Стаття 178 КПК України визначає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі визначені ст. 178 КПК України.
Прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років.
Зокрема, слідчим суддею встановлено наступні докази, що підтверджують наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України: протокол огляду місця події від 02.09.2022 (а.с. 15-33); протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 03.09.2022 (а.с. 40-43); протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 03.09.2022 (а.с. 44-48); протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 03.09.2022 (а.с. 56-59); протокол обшуку (а.с. 83-89), повідомлення про підозру (а.с.90-92).
Згідно із ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.
Поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини, викладені в його рішеннях.
Зокрема, поняття «обґрунтована підозра» наведено в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення (див. рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom) від ЗО серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).
За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, із врахуванням пояснень підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України, які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати підозрюваного ОСОБА_5 з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.
Слідчий суддя погоджується, що є достатні підстави вважати наявними ризики, які передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; а також незаконно впливати на потерпілого чи свідків у цьому ж кримінальному провадженні.
Зокрема, на переконання слідчого судді, ризик того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду підтверджується тим ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, офіційно не працює, не має зареєстрованого місця проживання.
Ризик того, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, підтверджується тим, підозрюваному ОСОБА_5 стали відомі анкетні дані та місце проживання свідків.
Частиною 1 ст. 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, а також наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Однак, стороною обвинувачення не доведено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного ОСОБА_5 , який відповідно до акту Ірпінської міської ради проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий та має на утриманні неповнолітню дитину.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
З огляду на викладене, приймаючи до уваги наявність ризиків передбачених п.п. 1, 3, ч.1 ст. 177 КПК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винною у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, раніше не судимий, має на утриманні неповнолітню дитину, слідчий суддя вважає, що до підозрюваного ОСОБА_5 можливо застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із застосуванням електронного засобу контролю, а тому клопотання слідчого не підлягає задоволенню.
Також, слідчий суддя покладає на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.
На переконання слідчого судді, зазначений запобіжний захід забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та унеможливить спроби переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а також незаконно впливати на потерпілих чи свідків у цьому ж кримінальному провадженні.
Початок строку домашнього арешту стосовно ОСОБА_5 , обчислювати з моменту виконання ухвали, тобто з 05 вересня 2022 року до 03 листопада 2022 року включно.
З огляду на викладене, керуючись, ст. ст. 176-178, 181, 183, 186, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в :
У задоволенні клопотання старшого слідчого слідчого відділення Відділу поліції №2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000801 від 02 вересня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 відмовити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 діб, тобто по 03 листопада 2022 року включно у межах строку досудового розслідування, заборонивши йому цілодобово залишати житло за його місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
Покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
1) прибувати до слідчого, в провадженні якого знаходиться дане кримінальне провадження, до прокурора та суду за кожною вимогою;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, а саме м. Ірпінь, Бучанського району, Київської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця свого проживання;
4) утримуватися від позапроцесуального спілкування з потерпілими та свідками у даному кримінальному провадженні;
5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади у разі наявності свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
6) носити електронний засіб контролю.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Виконання ухвали про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту із застосуванням електронного засобу контролю покласти на Відділ поліції №2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області та Головне управління Національної поліції в Київській області.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік підозрюваного ОСОБА_5 , щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, і повідомити про це слідчого.
Контроль за виконанням ухвали покласти на процесуального прокурора.
Початок строку дії ухвали обчислювати з 05 вересня 2022 року.
Строк дії ухвали слідчого судді до 03 листопада 2022 року включно у межах строку досудового розслідування.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1