Справа № 750/4301/22
Провадження № 1-кс/750/1408/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 серпня 2022 року м. Чернігів
Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Чернігова ОСОБА_1 , із секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Чернігові клопотання старшого слідчого СВ Чернігівського РУПГУНП в Чернігівській області ОСОБА_4 про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002722 від 08.06.2022 стосовно:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Чернігова, українця, громадянина України, з середньою освітою, працюючого водієм ТОВ «Укрсівербуд», неодруженого, маючого на утриманні неповнолітню дитину ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , учасника бойових дій, раніше судимого 04.02.2022 Новозаводським районним судом м. Чернігова за ч. 2 ст. 125 КК України до 200 годин громадських робіт, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,
який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України,
в с т а н о в и л а:
02.08.2022 слідчим суддею Деснянського районного суду м.Чернігова отримано зазначене клопотання.

У ньому слідчий зазначає, що СВ ЧРУП ГУНП в Чернігівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002722 від 08.06.2022. Воно здійснюється за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України. Як зазначає слідчий, досудовим розслідуванням було встановлено, що 08.06.2022 ОСОБА_6 затримано на підставі ст. 208 КПК за підозрою у вчиненні закінченого замаху на умисне вбивство ОСОБА_8 . 08.06.2022 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м.Чернігова від 09.06.2022 до підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у тримання під вартою до 06.08.2022 включно. В ухвалі вказано про відсутність підстав для визначення розміру застави.

Оскільки строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчується 06.08.2022, слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді із клопотання про продовження такого строку в межах строку досудового розслідування до 08.09.2022.

Необхідність продовження дії тримання під вартою обґрунтовується продовженням існування ризиків, визначених ст.177 КПК України, а саме можливістю підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків та потерпілу у кримінальному провадженні. У клопотанні зазначається, що наразі є обґрунтовані обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування у провадженні до закінчення дії попередньої ухвали, зокрема, необхідно отримати висновки призначених судових експертиз, здійснити відкриття матеріалів досудового розслідування підозрюваному та його захиснику, потерпілій стороні, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, вручити їх підозрюваному та іншим учасникам кримінального провадження.

У судовому засіданні захисником адвокатом ОСОБА_5 подано письмове клопотання про зміну запобіжного заходу.

В даному клопотанні захисник просить змінити підозрюваному ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт за місцем проживання. Захисник обґрунтовує своє клопотання тим, що підозрюваний має постійне місце проживання, утримує неповнолітню дитину, має позитивну характеристику з місця проживання, роботи, а також місця тимчасового утримання ДУ «Чернігівський слідчий ізолятор». Трудовий колектив вирішив клопотати перед слідчим суддею про зміну запобіжного заходу на інший вид, не пов`язаних з позбавленням волі. Зазначає, що підозрюваний бажає вступити до лав ЗСУ. Підзахисний повністю визнає свою вину, бажає давати свідчення, бажає відшкодувати шкоду потерпілій, тому у нього відсутній намір впливати на свідків чи потерпілу.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого, просив його задовольнити. Вказав, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, наразі не зменшились. Уточнив, що раніше підозрюваний був судимий за ч. 2 ст. 125 КК України, тобто за завдання тілесних ушкоджень особі. Також прокурор вказав про ризик впливу на свідків та потерпілу провадженні. Розмір застави, на думку прокурора, не підлягає визначенню в даному випадку. Проти задоволення клопотання захисника заперечив.

Слідчий в судовому засіданні клопотання про продовження строків тримання під вартою підтримав. Доповнень до його змісту не мав. Проти задоволення клопотання захисника заперечив, вважаючи що для задоволення відсутні підстави.

Захисник адвокат ОСОБА_5 просив долучити низку документів (копії медичних документів щодо наявності хвороб у підозрюваного, характеристики місця проживання, роботи, тимчасового утримання). Проти задоволення клопотання слідчого заперечив. Просив задовольнитисвоє клопотання.

Підозрюваний просив обрати йому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Зазначив, що він має контузію, йому необхідно зробити МРТ, якої нема в умовах СІЗО.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_9 показав, що він є батьком підозрюваного і він зможе забезпечити виконання останнім умови домашнього арешту. Надав позитивну характеристику своєму сину.

Разом з тим, допит свідка був перерваний та не був завершений в належний спосіб, з урахуванням думки учасників, у зв`язку із раптовим погіршенням стану здоров`я підозрюваного, який розхвилювався в присутності батька.

За результатами дослідження матеріалів клопотання сторони обвинувачення та сторони захисту, а також з урахуванням думки учасників кримінального провадження, слідчий суддя робить наступні висновки.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою (ч. 1 ст. 199 КПК).

Розгляд такого клопотання слідчим суддею здійснюється згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу (ч. 4 ст. 199 КПК).

Згідно з ч.1 ст.176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою. Тримання під вартою вважається найбільш суворим запобіжним заходом.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 2 ст. 177 КПК України).

Крім цього, у статті 178 КПК України визначений перелік обставин, що враховуються при застосуванні запобіжного заходу.

Також відповідно до ч.3 ст 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Стаття 184 КПК України, в свою чергу, визначає загальні вимоги до змісту клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою (ч.5 ст.199 КПК України).

Під час розгляду клопотання слідчому судді слід також враховувати, що строк тримання під вартою може бути продовжений в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати, зокрема, дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів (ч.3 ст.197 КПК України). При цьому, строк дії ухвали слідчого судді про продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів (ч.1 ст.197 КПК України).

З аналізу вказаних вище норм процесуального закону слідує, що при вирішенні клопотання, в якому ставиться питання про продовження строку тримання під вартою, слідчому судді необхідно встановити: 1) чи наявна обґрунтована підозра вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) чи наявні ризики, визначені ст.177 КПК України; 3) чи виправдовують зазначенні у клопотанні обставини подальше тримання підозрюваного під вартою та чи можливим є застосування більш м`якого запобіжного заходу з урахуванням наведених характеризуючих відомостей щодо підозрюваного; 4) на який строк необхідно продовжити тримання під вартою; 5) чи застава (альтернативний запобіжний захід) є непомірною для підозрюваного та чи підлягає зменшенню її розмір.

У процесі вирішення вказаних питань, слідчий суддя робить наступні висновки щодо кожного з них.

Поняття обґрунтованої підозри та чіткі критерії її оцінки у національному законодавстві не визначені.

Проте, воно висвітлено у практиці Європейського суду з прав людини, що підлягає застосуванню українськими судами. Термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України»). Обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства»).

Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.

Таким чином, слідчому судді необхідно оцінити відповідність підозри цій правовій кваліфікації лише для встановлення її обґрунтованості (тобто, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_6 міг вчинити саме цей злочин). При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація здійснюється судом під час розгляду справи по суті.

В цьому кримінальному провадженні йдеться про можливе вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15 ч.1 ст. 115 КК України.

Слідчим суддею враховується те, що у судовому засіданні захисник підозрюваного повідомив, що останній повністю визнав свою вину, щиро розкаювався у ході його допиту.

Окрім цього, для визначення можливості вчинення ОСОБА_6 вказаних правопорушень слідчим суддею досліджено докази, надані сторонами, зокрема: копію протоколу огляду місця події від 08.06.2022, протоколи допиту свідків, потерпілої, підозрюваного, протоколи проведення слідчого експерименту від 08.06.2022 за участі свідка та потерпілої.

Отже, з урахуванням досліджених документів, слідчий суддя приходить до переконання, що наразі є достатньо обставин, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, вказаних кримінальних правопорушень.

Запобіжні заходи застосовуються з метою досягнення дієвості кримінального провадження. Їх дія носить превентивний (попереджувальний) характер реалізації особами дій, направлених на перешкоджання здійсненню правосуддя у справі.

Стаття 177 КПК України визначає перелік ризиків, задля запобігання реалізації яких застосовується запобіжний захід. Ризики вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею, судом обґрунтованої ймовірності реалізації підозрюваним таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що особа обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак слідчому судді необхідно встановити, чи підозрюваний наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.

В ухвалі слідчого судді Деснянського районного суду м.Чернігова від 09.06.2022 визнано доведеним існування ризиків переховування ОСОБА_6 від органів досудового розслідування та суду. В клопотанні слідчого зазначається, що існує вірогідність, окрім вказаних в ухвалі слідчого судді ризиків, що підозрюваний може чинити вплив на свідків та потерпілу у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органу досудового розслідування та суду залишається реальним з огляду на тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , суворістю можливого покарання, пов`язаними із цим негативними для особи наслідками.

Крім цього, у судовому засіданні підтверджено, що досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні наразі перебуває на етапі отримання висновків судових експертиз та виконання вимог ст. 290 КПК України.

Ця обставина свідчить про те, що органом досудового розслідування зібрано достатньо доказів для, серед іншого, складання обвинувального акта та направлення його для розгляду до суду. У зв`язку з цим ризик переховування, на думку слідчого судді набуває більш реального значення.

Таким чином, описані у попередніх абзацах обставини, співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків у вигляді його можливого засудження до покарання у виді позбавлення волі, що цей ризик є достатньо високим.

Також слідчий суддя вважає доведеним можливість ОСОБА_6 здійснювати вплив на свідків та потерпілу у провадженні.

Із зміною стадії досудового розслідування (на відкриття матеріалів стороні захисту) актуалізується ризик незаконного впливу на свідків у провадженні, зокрема, можливим впливом на інших учасників цього кримінального провадження. Так із ознайомленням з матеріалами кримінального провадження, підозрюваний стає обізнаним про повний обсяг і зміст матеріалів, зібраних під час досудового розслідування, всіх осіб, що допитувалися у цьому кримінальному провадженні та встановлені обставини.

При цьому ризик незаконного впливу на свідків об`єктивізуються з огляду на встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. За таких обставин заборона спілкуватися з певними визначеними особами як наслідок встановлення ризику впливу на них - це об`єктивна необхідність забезпечення недоторканості показань інших учасників кримінального провадження, які мають доказову цінність.

За таких умов ОСОБА_6 , не будучи обмеженим існуючим заходом забезпечення, маючи вільну можливість контакту, спілкування та впливу на інших осіб (зокрема свідків та потерпілу) з приводу обставин, викладених у письмовому повідомленні про підозру, може здійснювати на них вплив, з метою їх спонукання до ненадання показів, перекручування або спотворення обставин, які їм достовірно відомі, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Застосування щодо ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою, буде недостатнім для запобігання реалізації ним встановленого ризиків переховування від органу досудового розслідування та суду, а також впливу на свідків та експертів у провадженні.

Слідчий суддя враховує подані захистом матеріали та зазначені характеризуючі відомості, зокрема, щодо підозрюваного ОСОБА_6 , його стану здоров`я, належної поведінки та виконання процесуальних обов`язків, визначених КПК України.

Однак слідчий суддя вважає, що зазначені характеризуючі відомості не усувають встановлених ризиків та не є достатнім стримуючим фактором для запобігання його реалізації.

Таким чином, зважаючи на доволі високий ризик переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, ймовірність впливу на свідків чи потерпілу, дія запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є необхідною для запобігання їх реалізації у майбутньому.

У зв`язку з чим, слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження прокурора, що закінчити досудове розслідування (в даному випадку шляхом направлення до суду обвинувального акта) до 06.08.2022 (до часу закінчення строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу) не вбачається можливим з об`єктивних причин.

Слідчий суддя звертає увагу, що згідно зі ст. 198 КПК висловлені висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання слідчого та відмову в задоволенні клопотання захисника. Розмір застави на підставі ст. 183 КПК України не визначати.

Керуючись ст.ст. 176 - 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и л а:
В задоволенні клопотання захисника адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу відмовити.
Клопотання слідчого задовольнити.
Продовжити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування до 08.09.2022, з подальшим утриманням в Державній установі «Чернігівський слідчий ізолятор», без визначення розміру застави.
Строк дії ухвали встановити до 08.09.2022 включно.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали проголошено 08 серпня 2022 року о 08 год. 30 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1