Справа № 461/3942/22
Провадження № 1-кс/461/3613/22
УХВАЛА

29.08.2022 року, слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

за участі:

слідчого ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4

підозрюваної ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СУ ГУ НП у Львівській області майора поліції ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваної:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Борислав Львівської області, громадянки України, одруженої, офіційно не працюючої, якій встановлено третю групу інвалідності без терміново з діагнозом: «наслідки важкої травми, афакія, атрофія зорового нерва», проживаючої та зареєстрованої в АДРЕСА_1 , раніше судимій, востаннє: 18.07.2019 Трускавецьким міським судом за ст. 395, ч. 2 ст. 186, ч. 1 ст. 70, ч. 1 ст. 72 КК України до 4 років позбавлення волі та якій відповідно до ухвали судді Бориславського міського суду від 13.06.2022 встановлено адміністративний нагляд терміном на 1 рік;
за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000463 від 05.07.2022, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,-
ВСТАНОВИВ :

Слідчий звернувся до суду з вказаним клопотанням, яке мотивоване тим, що 04 липня 2022 року, приблизно о 21 год. 45 хв., за адресою: АДРЕСА_1 , у спальній кімнаті вищевказаного житлового будинку, між ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за вищевказаною адресою, яка перебувала в стані алкогольного сп`яніння та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який прийшов до неї у гості та також перебував у стані алкогольного сп`яніння, на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків стався словесний конфлікт, який згодом переріс у бійку, під час якої у ОСОБА_5 виник умисел на спричинення ОСОБА_7 тяжких тілесних ушкоджень.

Реалізуючи свій протиправний намір ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільну небезпечність своїх дій, діючи умисно, з метою нанесення тяжкого тілесного ушкодження ОСОБА_7 , в цей же час не бажаючи йому смерті, з мотивів раптово виниклих неприязних стосунків, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, взяла у невстановленому досудовим розслідуванням місці вказаного домоволодіння кухонний ніж та утримуючи його в правій руці за руків`я умисно нанесла його лезом один удар зверху вниз у ліву ногу ОСОБА_7 , внаслідок якого він впав на підлогу.

В результаті умисних та протиправних дій ОСОБА_5 , спрямованих на умисне заподіяння тяжкого тілесного ушкодження ОСОБА_7 , останньому заподіяно колото-різане поранення лівого стегна з пошкодженням кровоносних судин, що є небезпечним для життя в момент заподіяння, яке призвело до гострої крововтрати, внаслідок якого настала смерть ОСОБА_7 .

Прокурор та слідчий у судовому засіданні підтримали вимоги клопотання та просили його задовольнити.
Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні проти продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою заперечували. Зазначили, що у діях підозрюваної наявні ознаки перевищення меж необхідної оборони, а не умисного нанесення тяжких тілесних ушкоджень, що спричинили смерть потерпілого. Ризики наведені у клопотанні є недоведеними, та такими, що ґрунтуються на припущеннях. Крім того, підозрювана має ІІІ групу інвалідності. Враховуючи вищевикладене, просили обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Слідчий суддя, вивчивши матеріали кримінального провадження, заслухавши учасників справи, дійшов до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що 05.07.2022 о 02.35 год ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

05.07.2022, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 276, ч. 1 ст. 278 КПК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

07.07.2022 на підставі ухвали слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області, щодо підозрюваної ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, строком на 60 днів, тобто до 02.09.2022 включно

Слідчим суддею. під час обрання запобіжного заходу вже було вирішено питання обґрунтованості підозри, з якою погоджується суд і на момент розгляду вказаного клопотання.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, зазначеним у п. п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

За змістом положень Глави 18 КПК України у взаємозв`язку з вимогами ст. 331 КПК України підставами для продовження строку тримання під вартою є наявність раніше заявлених ризиків, які не зменшилися, або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, та неможливість завершення судового провадження до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Тобто, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення (1); тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується (2); вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого (3); міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців (4); наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання (5); репутацію підозрюваного, обвинуваченого (6); майновий стан підозрюваного, обвинуваченого (7); наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого (8); дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше (9); наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення (10); розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини (11); ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї (12) (п. п. 1-12 ч. 1 ст. 178 КПК України).

Слідчий суддя на цьому етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Тому, на підставі оцінки сукупності отриманих доказів, слідчим суддею визначено, що причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Крім того, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення в повному обсязі доведене існування ризиків, що у разі непродовження запобіжного заходу, можливе перешкоджання встановленню істини у справі, а саме:

1)неможливість запобігання у межах кримінального провадження ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України переховування підозрюваного ОСОБА_8 від органів досудового розслідування та суду.

Даний ризик підтверджується тим, що ОСОБА_5 не працює, не навчається, суспільно-корисною діяльністю не займається, не має міцних соціальних зав`язків за місцем проживання, відсутні обставини, які б утримували її у місці проведення досудового розслідування та судового розгляду, з метою ухилитись від кримінальної відповідальності за вчинення злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, санкцією статті якого передбачено позбавленням волі на строк від семи до десяти років, під страхом покарання може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

2) неможливість запобігання ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні шляхом їх переконання, залякування чи схиляння їх до зміни, наданих ними показань, узгодження своїх показань з показаннями вказаних осіб. Про неможливість запобігти такому ризику свідчить і той факт, що з урахуванням принципу безпосередності дослідження показань, речей і документів такі ще судом не допитані та надані ними під час досудового розслідування показання не можуть лягти в основу обвинувального вироку відносно неї.

3) неможливість запобігання ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Про існування вказаного ризику свідчить систематичний характер її злочинної діяльності, ОСОБА_5 раніше неодноразово судима, востаннє: 18.07.2019 Трускавецьким міським судом за ст. 395, ч. 2 ст. 186, ч. 1 ст. 70, ч. 1 ст.72 КК України до 4 років позбавлення волі та якій відповідно до ухвали судді Бориславського міського суду від 13.06.2022 встановлено адміністративний нагляд терміном на 1 рік, що вказує на схильність підозрюваної ОСОБА_5 до вчинення інших злочинів.

Крім того, слідчий суддя враховує що згідно ст. 183 КПК України заборон щодо продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою немає.

Європейський суд з прав людини зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення, як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. Тобто, у справах, де особа обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване відносно підозрюваного .

Слідчий суддя зазначає, що ризиком у кримінальному провадженні є небажані для провадження наслідки дій підозрюваного, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо достеменно передбачити. Таким чином, у контексті кримінального провадження ризиком неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного слід вважати таку поведінку цієї особи, настання якої характеризується високим ступенем ймовірності.

Відповідно до ч. 1 ст.183КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчим суддею також приймається до уваги, що в результаті проведення додаткових слідчих (розшукових) та процесуальних дій, будуть отримані додаткові докази, які можуть бути використані під час судового розгляду кримінального провадження для встановлення об`єктивної істини у вказаному кримінальному провадженні, оскільки як вбачається з матеріалів клопотання, по справі призначено ряд експертиз.

З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що інші запобіжні заходи з об`єктивних причин не забезпечать законослухняну поведінку підозрюваного. Слідчий суддя також враховує, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Разом з тим, при виконанні судом вимог ч. 3 ст. 183 КПК України щодо визначення розміру застави, враховуючи передбачені ч. 4 ст. 182 КПК України обставини, зокрема, те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення насильницького характеру, внаслідок якого була спричинена загибель людини, суд вважає недоречним визначення розміру застави.

Керуючись ст. ст. 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого,- задовольнити.
Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , терміном на 60 діб, тобто до 27 жовтня 2022 року включно без визначення альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Повний текст ухвали проголошено 02 вересня 2022 року о 15 год. 35 хв.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1