Справа № 404/743/20
Номер провадження 1-кп/404/51/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 липня 2022 року Кіровський районний суд м. Кіровограда у складі:
головуючої судді: ОСОБА_1 ,
при секретарі: ОСОБА_2 ,
за участю прокурора: ОСОБА_3 ,
потерпілої: ОСОБА_4 ,
представника потерпілої ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
обвинуваченого: ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницький кримінальне провадження №0008735 від 18.11.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.121 ч.1 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Кіровського районного суду м.Кіровограда перебуває вказане кримінальне провадження.
Під час розгляду справи 29.07.2022 року захисником ОСОБА_6 , який діє в інтересах підзахисного ОСОБА_7 , заявлено клопотання щодо призначення у кримінальному провадженні №0008735 від 18.11.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.121 ч.1 КК України, судово-психологічної експертизи із застосуванням поліграфу, проведення якої доручити експертам Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (м.Кропивницький, 25003, вул.Волкова, 13Г). На вирішення експерту поставлено запитання: «Чи виявляються психофізіологічні реакції підекспертного ОСОБА_7 на запитання, чи наносив він 17.11.2019 р. удари потерпілій ОСОБА_4 руками по обличчю?».

В обґрунтування клопотання захисник зазначив, що вданому кримінальному провадженні ОСОБА_7 обвинувачується в умисному завданні 17.11.2019 р. потерпілій ОСОБА_4 тілесних ушкоджень у вигляді лінійного перелому скроневої кістки справ, уламкового перелому зовнішньої та нижньої стінок правої орбіти, вилицевої дуги справа, уламкових переломів передньої та заднє-зовнішньої стінок правої верхнє-щелепної пазух, перелому кісток носу, синців в ділянці правої орбіти з крововиливом в білкову оболонку, правої щоки з переходом на верхню губу та кут нижньої щелепи, в ділянці лоба справа, саден в ділянці спинки носа, лівої щоки, правого передпліччя. Згідно наданих потерпілою ОСОБА_4 в судовому засіданні показань описані вище тілесні ушкодження вона нібито отримала внаслідок нанесення їй ОСОБА_7 всередині будинку ОСОБА_8 , розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , ударів руками в область обличчя. Водночас, згідно наданих обвинуваченим ОСОБА_7 в судовому засіданні показань він жодних ударів потерпілій ОСОБА_4 не завдавав та об`єктивно не міг нанести, оскільки взагалі всередину будинку ОСОБА_8 , розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , не заходив, тобто з потерпілою не контактував. Як пояснив ОСОБА_7 , коли потерпіла ОСОБА_4 зайшла в будинок, через деякий час він стоячи на вулиці біля будинку, почув зсередини будинку сильний гуркіт, схожий на падіння чогось або когось. Після цього ОСОБА_7 з порогу будинку, не заходячи туди, заглянув всередину та побачив, що потерпіла лежить на підлозі кухні на боку, причому лежить вона не на вільній від речей підлозі, а навпаки на підлозі, що захаращена іншими речами, в тому числі твердими, серед яких металеві тиски та стільці, до того ж на неї впали інші речі, серед яких металеві східці. Той факт, що обвинувачений ОСОБА_7 дійсно не входив всередину будинку, підтвердив допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_9 . Враховуючи підтверджений самою потерпілою її стан сильного алкогольного сп`яніння, захист вважає, що виявлені у потерпілої ОСОБА_4 тілесні ушкодження дійсно могли бути отримані нею внаслідок падіння за описаних вище в показаннях обвинуваченого ОСОБА_10 обставин. Ці обставини були відтворені обвинуваченим ОСОБА_7 в ході двох слідчих експериментів за його участі, проведених на підставі постанови слідчого на стадії досудового розслідування та на підставі ухвали суду на стадії судового розгляду. На підставі результатів цих експериментів ухвалою суду призначено судово-медичну експертизу зокрема з приводу можливості отримання потерпілою тілесних ушкоджень за обставин, вказаних обвинуваченим ОСОБА_7 . На жаль, експерт в ході проведення експертного дослідження надати ствердну та навіть імовірну відповідь на це питання у своєму висновку не зміг, пославшись на недостатність для цього вихідних даних. Отримати подібні об`єктиві вихідні дані, зокрема через значний проміжок часу, що минув з моменту події, та умисну зміну за цей час потерпілою обстановки на місці події (зміну складу меблів та місця їх розташування, ремонт несправних елементів будинку, тощо), на даний час вже не є можливим. За таких обставин сторона захисту об`єктивно позбавлена можливості надавати суду докази у вигляді висновків експертів для доведення невинуватості ОСОБА_7 . Фактично станом на сьогодні існують дві протилежні версії розвитку події: зі слів потерпілої та зі слів обвинуваченого. Очевидно, що одночасно існувати ці версії не можуть, що означає, що хтось з цих осіб, або потерпіла, або обвинувачений говорить неправду. Водночас при оцінці достовірності показань цих двох осіб суд може послатися на те, що показання потерпілої для нього мають більшу доказову значимість через факт попередження її про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання, в той час як подібне попередження відносно обвинуваченого КПК України не передбачене, що дозволяє суду розцінювати показання обвинуваченого як спосіб захисту та уникнення від відповідальності. Таке процесуальне становище обвинуваченого, за описаної вище відсутності можливості надати суду докази на свою користь у формі саме висновків експерта, викликає необхідність для сторони захисту ставити питання перед судом про призначення у даному кримінальному провадженні судової психологічної експертизи із застосуванням поліграфу відносно обвинуваченого ОСОБА_7 з метою отримання достовірних, допустимих та достатніх доказів правдивості наданих ним суду показань. Судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду. Відповідно до ч.1 ст.242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права. Положеннями ст.243 КПК передбачено, що експерт залучається за наявності підстав для проведення експертизи за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження. Правові, організаційні і фінансові основи судово-експертної діяльності з метою забезпечення правосуддя України незалежною, кваліфікованою і об`єктивною експертизою, орієнтованою на максимальне використання досягнень науки і техніки, - визначаються Законом України «Про судову експертизу». Відповідно до основних положень зазначеного Закону судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (ст.1); судово-експертна діяльність здійснюється на принципах законності, незалежності, об`єктивності і повноти дослідження (ст.3). Призначення судових експертиз та експертних досліджень судовим експертам державних спеціалізованих науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України та атестованим судовим експертам, які не є працівниками державних спеціалізованих установ, їх обовязки, права та відповідальність, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів здійснюються у порядку, визначеному, зокрема, Кримінальним процесуальним кодексом України, Законом України «Про судову експертизу» та Інструкцією Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 р. № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 р. № 1950/5) (далі - Інструкція). Відповідно до п.6.8 Розділу VI. Психологічна експертиза Інструкції з метою отримання орієнтувальної інформації можуть проводитися опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа (п. 6.8). Предметом опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа є отримання орієнтувальної інформації щодо: ступеня ймовірності повідомленої опитуваною особою інформації; повноти наданої опитуваною особою інформації; джерела отриманої опитуваною особою інформації; уявлень опитуваної особи про певну подію; іншої орієнтувальної інформації, необхідної для конструювання версій розслідування певних подій (п.п. 6.8.1). Такі опитування можуть проводитись тільки за наявності письмової згоди особи, яка проходитиме опитування (п.п.6.8.2). При цьому, використання спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа, за умови дотримання п.п.6.8.2 Інструкції, не порушує конституційні права особи відносно якої використовується такий засіб, оскільки перевірки здійснюються лише з її письмової згоди, та використання комп`ютерного поліграфа повинно здійснюватись з неухильним дотриманням ст.32 Конституції України, в якій закріплено, що жодна людина без її вільної згоди не може бути піддана медичним, науковим чи іншим дослідам, при цьому, використання поліграфа підпадає під формулювання «інші досліди». Інформація, отримана в результаті проведення психологічної експертизи із застосуванням комп`ютерного поліграфу є непрямим доказом і підтверджує лише суб`єктивну значущість конкретних стимулів, які можуть вказувати на наявність приховуваної інформації про обставини злочину або на щирість відповідей на поставлені запитання, при цьому, сили доказів результати проведення такої експертизи набувають тільки в рамках призначеної судової експертизи. Відтак, з метою доведення достовірності показань обвинуваченого ОСОБА_7 , тобто доведення його невинуватості в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні, зважаючи на відсутність у сторони захисту об`єктивної можливості самостійно звернутися з даного питання до відповідного експерта, просив внесене ним клопотання задовольнити.

Обвинувачений повністю підтримав позицію свого захисника та просив клопотання задовольнити.
Прокурор, а так само і потерпілий та його представник вказали про відсутність правових підстав для його задоволення.
Заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд дійшов наступного висновку.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.93 КПК України, збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ст.242 КПК України експертизи можуть проводитись за зверненням будь-якої сторони кримінального провадження, а також за дорученням слідчого тощо, для з`ясування обставин, що мають значення для вирішення завдань кримінального судочинства та коли для такого з`ясування необхідні спеціальні знання. До того ж ч. 2 ст.243 КПК України передбачено, що сторона захисту для проведення експертизи має право самостійно залучати експертів на договірних умовах.

Пунктом 6.8 розділу VI Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень (далі Інструкція), затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03.11.1998 за № 705/3145, з метою отримання орієнтувальної інформації можуть проводитися опитування із застосуванням спеціального технічного засобу комп`ютерного поліграфа.

Пунктом 6.8.1 Інструкції передбачено, що предметом опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа є отримання орієнтувальної інформації щодо: ступеня ймовірності повідомленої опитуваною особою інформації; повноти наданої опитуваною особою інформації; джерела отриманої опитуваною особою інформації; уявлень опитуваної особи про певну подію; іншої орієнтувальної інформації, необхідної для конструювання версій розслідування певних подій. Згідно з вимогами п.6.8.2 Інструкції такі опитування можуть проводитись тільки за наявності письмової згоди особи, яка проходитиме опитування.

Положення Інструкції узгоджується з нормами ч.2 ст.28 Конституції України, відповідно до якої жодна людина без її вільної згоди не може бути піддана медичним, науковим чи іншим дослідам.

За визначенням поліграф (детектор брехні) є різновидом психофізіологічної апаратури і являє собою комплексну багатоканальну апаратну методику реєстрації змін психофізіологічних реакцій людини у відповідь на пред`явлення за спеціальною схемою певних психологічних стимулів; аналіз інформації, отриманої від людини в процесі опитування за допомогою поліграфа, як стверджується, дає змогу одержувати необхідну орієнтувальну інформацію та виявляти ту, яку людина приховує.

Поліграф - це багатоканальний осцилограф, який проводить одночасний запис показників кров`яного тиску, дихання, рухових реакцій, робить електрокардіограму тощо. Водночас, на основні чотири показники, які вимірюються поліграфом (артеріальний тиск, пульс, потовиділення, частота дихання) впливає велика кількість емоцій, в тому числі радість, ненависть, печаль, тривога, депресія. Зв`язок цих параметрів у сукупності із намірами безперечного обману до цього часу наукою не доведено. При цьому слід зазначити, що поліграф не читає думки, а лише реєструє фізіологічну активність та зміну її параметрів. Він виявляє не брехню, а лише збудження, яке з певною долею вірогідності може свідчити про неправду. По фізіологічним реакціям не можна точно встановити природу процесу, що їх викликав (позитивна чи негативна емоція, біль, якісь асоціації, брехня, переляк).

Таким чином, судова експертиза із застосуванням спеціального технічного засобу комп`ютерного поліграфа - це різновид психологічної експертизи, яка проводиться у вигляді дослідження експертом-поліграфологом на основі спеціальних знань з використанням комп`ютерного поліграфа психофізіологічних реакцій людини у відповідь на пред`явлені в ході дослідження стимули з метою перевірки достовірності інформації, що надається досліджуваною особою. Положеннями чинного законодавства не передбачена можливість перевірки правдивості показань учасників справи із застосуванням поліграфа (детектора брехні) або прийняття судом в якості доказу отриманих таким чином відомостей, які носять орієнтовний характер.

Аналіз чинного законодавства дає підстави констатувати, що законодавець дозволяє використовувати поліграф у вузькому професійному колі (Інструкція про порядок використання поліграфів у Національній поліції України, затверджена Наказом МВС України від 13.11.2017 року №920, Порядок проведення психофізіологічного дослідження із застосуванням поліграфа у Державному бюро розслідувань, затверджений постановою КМУ від 11.05.2017 року №449, Положення про психологічне забезпечення в Національній гвардії України, затверджене наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08.12.2016 року №1285, тощо).

Крім того, суд звертає увагу на відсутність нормативно-правового акту, що врегульовує питання проведення судової експертизи (психофізіологічне дослідження з використанням поліграфу (детектору брехні) для цілей кримінального провадження, зокрема із визначенням основних принципів використання поліграфа, випадків, в яких це заборонено, кола осіб, які не можуть бути піддані такій перевірці, часових рамок, протягом яких особа може бути піддана до такої перевірки.

Результати перевірок на поліграфі мають в процесі доказування орієнтовне, а не доказове значення, а висновки мають ознаки вірогідності.

Призначення вказаної експертизи суд вважає недоцільним, оскільки правдивість і неправдивість показань, носить етичний та юридичний характер і відноситься до сфери понять, прояв яких не можливо зафіксувати фізичними приладами. Поліграф лише об`єктивно реєструє фізіологічні функції організму, дозволяє зафіксувати емоційну напругу, пов`язану з питаннями тесту.

Згідно зі ст.84 КПК України джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Процесуальним законодавством опитування з використання поліграфу не віднесено до джерел доказів.

Результати перевірок на поліграфі мають в процесі доказування орієнтовне, а не доказове значення, а висновки мають ознаки вірогідності.

Суд вважає, що обставини, які на думку захисника підлягають з`ясуванню під час проведення експертизи можливо встановити шляхом дослідження доказів, джерела яких визначені ч.2 ст.84 КПК України, та надання їм відповідної оцінки в порядку ст.94 КПК України.

Беручи до уваги, що призначення судової психологічної експертизи із застосуванням спеціального технічного пристрою - комп`ютерного поліграфу, для з`ясування обставин, які не містяться в переліку, визначеному ч.2 ст.242 КПК України, не є обов`язковим, враховуючи підстави її призначення, повідомлені захисником, та можливість з`ясувати ці обставини іншим шляхом, суд приходить до висновку щодо недоцільності призначення такої експертизи, а тому в задоволенні клопотання сторони захисту слід відмовити.
Керуючись ст.ст.242, 332, 369-372 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:
В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах підзахисного ОСОБА_7 , щодо призначення у кримінальному провадженні №0008735 від 18.11.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.121 ч.1 КК України, судово-психологічної експертизи із застосування поліграфу, - відмовити.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського районного суду
м. Кіровограда ОСОБА_1