Справа № 296/6347/22
УХВАЛА
Іменем України

29 вересня 2022 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління

Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Караван Новодолазького району Харківської області, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.286 КК України у кримінальному провадженні, внесеному 15 липня 2018 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000444,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира з вказаним клопотанням в якому просить застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення строку дії ухвали.

В обґрунтування клопотання зазначив, що 15 липня 2018 року близько 02 годин ночі водій ОСОБА_5 , керуючи технічно справним автомобілем «Seat Alhambra» реєстраційний номер НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 належить ОСОБА_5 ( АДРЕСА_2 ), з перевищенням безпечної швидкості руху за умовами видимості елементів проїзної частини рухався ним по правій смузі проїзної частини автодороги «Київ-Ковель-Ягодин» в напрямку м. Київ.

На 91 км + 420 м указаної автодороги поблизу с. Українка Малинського району Житомирської області, водій ОСОБА_5 в порушення вимог пунктів 12.2, 12.3, 12.6 ґ), 12.9 б) та 13.1 Правил дорожнього руху, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України

№ 1306 від 10.10.2001, проявив безпечність і неуважність до дорожньої обстановки та її змін, невірно оцінив дорожню обстановку, маючи технічну можливість запобігти зіткнення з моменту виявлення перешкоди для руху, яку він об`єктивно спроможний був виявити з місця водія, негайних заходів для зменшення швидкості аж до зупинки свого транспортного засобу не вжив, не дотримався безпечної дистанції та на смузі свого руху передньою частиною керованого ним транспортного засобу («Seat Alhambra» реєстраційний номер НОМЕР_1 ) здійснив зіткнення із задньою частиною мотоцикла «Leader EX500T-B» без реєстраційного номера, під керуванням ОСОБА_6 , який рухався попереду в попутному напрямку відносно автомобіля «Seat Alhambra» р/н НОМЕР_1 .

Внаслідок даної ДТП водій мотоцикла марки «Leader EX500T-B» без р/н ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження у вигляді: саден, ран та подряпин на голові, синців на обох повіках правого ока та субкон`юктивального крововиливу правого ока, крововиливу в м`які тканини голови, крововиливу під м`яку мозкову оболонку головного мозку, переломів кісток черепа; крововиливу на серцевій сумці, в м`які тканини грудної клітки; гемоперитонеум (близько 300 мл темно-червоної рідкої крові), черезкапсулярних розривів печінки, крововиливу в навколониркову клітковину; травматичного ушкодження підшлункової залози з розвитком панкреатиту; перелому кісток тазу, крововиливу в м`які тканини обох нижніх кінцівок; кров в капсулі лівого колінного суглоба; синців, саден, подряпин та ран на тулубі та кінцівках; поєднаної краніо-торакоабдомінальної травми з ушкодженням внутрішніх органів, які є смертельними та знаходяться у причинному зв`язку зі смертю, яка настала о 02 год. 45 хв. 21.07.2018 року в Київській міській клінічній лікарні швидкої медичної допомоги.

Пасажир цього ж мотоцикла ОСОБА_7 отримав тілесні ушкодження у вигляді ран голови, ссаден обличчя, тулубу, верхніх та нижніх кінцівок, закритого переломовивиху 5 пальця лівої кисті, правого гомілковоступеневого суглобу множинних осколкових переломів кісток склепіння та основи, черепу лицевого відділу черепа, травматичної ампутації обох півкуль головного мозку, які є смертельними та знаходяться у причинному зв`язку зі смертю, яка настала на місці пригоди.

Порушення водієм ОСОБА_5 вимог пунктів 1.5, 2.3 «б», 12.2, 12.3, 12.6 ґ), 12.9 б) та 13.1 Правил дорожнього руху України знаходиться у прямому причинному зв`язку із створенням аварійної обстановки, виникненням даної дорожньо-транспортної пригоди та її наслідками.

За результатами досудового розслідування 30.06.2020 слідчим за погодженням із прокурором було складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч.3 ст. 286 КК України.

Вказані обставини підтверджуються: протоколом огляду місця ДТП, що знаходиться на 91 км + 420 м а/д «Київ-Ковель» поблизу м. Малин Житомирської області від 15.07.2018, висновком судової транспортно-трасологічної експертизи №3/336 від 03.10.2018, висновком експертизи технічного стану транспортного засобу №3/661 від 27.08.2018, висновком експертизи технічного стану транспортного засобу №3/662 від 30.08.2018, висновком судової транспортно-трасологічної експертизи №3/1078 від 15.01.2019, протоколом допиту в якості свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , протоколом допиту в якості потерпілого ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , висновком комісійної судово-медичної експертизи та медико-криміналістичної експертизи, слідчим експериментом за участю потерпілого ОСОБА_16 , висновком експертизи обставин і механізму дорожньо-транспортної пригоди №3/974 від 06.12.2019, та іншими доказами.

17.06.2021 року ОСОБА_5 на його місце проживання було надіслано повістку про явку до слідчого 05.07.2021 та текст повідомлення про підозру.

Відповідно до даних з відстеження поштових відправлень «Укрпошта» - лист вручено 29.06.2021.

В органу досудового розслідування є обґрунтована необхідність у обранні щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, однак, підозрюваний на даний час за місцем свого проживання відсутній, ухиляється від явки до органу досудового розслідування, що перешкоджає проведенню з ним слідчих (розшукових) дій і прийняттю законного процесуального рішення по даному кримінальному провадженню у розумні строки.

У зв`язку із не встановленням місцезнаходження підозрюваного

ОСОБА_5 та отриманням відомостей про перетин Дежавного кордону України, 25.10.2021 слідчим винесено постанову про оголошення його в міжнародний розшук.

Відповідно до норм ч.6 ст.193 КПК України слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до вимог організації та здійснення міжнародного розшуку каналами Інтерполу для оголошення в міжнародний розшук необхідно запобіжний захід у вигляді тримання під вартою (згідно рішення Комісії з контролю файлів Інтерполу запобіжні заходи у вигляді дозволу на затримання підозрюваного з метою приводу не є ордерами на арешт у розумінні ст. 83.2(b,іі) Правила організації). Відповідно до вимог ст. 84 Правил Інтерполу з обробки даних, затверджених Резолюцією 80-ї сесії Генеральної Асамблеї Інтерполу AG-2011-RES-07 публікацію циркулярного повідомлення про розшук каналами Інтерполу особи з метою її арешту та подальшої екстрадиції має бути погоджено з центральними органами щодо видачі (екстрадиції). Процедура оголошення особи в розшук каналами Інтерполу передбачає собою переведення матеріалів кримінального провадження на мову міжнародного співробітництва та їх подальше спрямування до компетентних органів країни, де встановлено місцезнаходження підозрюваного для його затримання та у подальшому видачі, тому визначення строку дії ухвали не дає можливості виконати виказані вимоги.

Підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, який відповідно до ст. 12 КК України, віднесено до категорії тяжких, оскільки максимальна відповідальність передбачена санкцією цієї статті передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років.

Метою обрання стосовно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є необхідність запобігання наявних ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що орган досудового розслідування, керуючись, п.1 ч.1 ст. 177 КПК України має підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 з метою уникнення покарання може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки на даний час він відсутній за місцем проживання та реєстрації.

Орган досудового розслідування керуючись п.3 ч.1 ст. 177 КПК України не виключає можливості незаконного впливу зі сторони підозрюваного

ОСОБА_5 на свідків, оскільки йому відомі їх місця проживання та роботи, з метою схиляння їх до зміни показів та відмови від раніше даних показів.

Таким чином, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_5 з метою запобігання наявних вищевказаних ризиків неможливо застосувати до нього більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою. Даний вид запобіжного заходу необхідно обрати ОСОБА_5 не виходячи з каральних міркувань, а лише з метою виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам передбачених п.п. 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що ОСОБА_5 переховується від органів досудового розслідування та суду, оголошений у міжнародний розшук, може незаконно впливати на свідків, є підстави вважати, що інші запобіжні заходи, не пов`язані із позбавленням волі, не забезпечать належної поведінки підозрюваного та не дадуть можливості уникнути вказаних ризиків.

Прокурор та слідчий в судовому засідання клопотання підтримали та просили задовольнити.

Заслухавши прокурора та слідчого, дослідив матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 29 Конституції України, ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно вимог пункту (с) ч. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (1950 року), ніхто не може бути позбавлений волі інакше, як згідно з процедурою, встановленою законом, а також якщо є розумні підстави вважати необхідним запобігти вчиненню особою правопорушення або втечу після його вчинення.

Відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України № 4 від 25.04.2003 року «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання та досудового слідства», обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише через тяжкість злочину неприпустимо, обов`язковою умовою взяття особи під варту має бути обґрунтована впевненість судді в тому, що більш м`які запобіжні заходи не можуть забезпечити належної поведінки обвинуваченого.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 186 КПК України, клопотання про застосування або зміну запобіжного заходу розглядається слідчим суддею, судом невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту фактичного затримання підозрюваного, обвинуваченого або з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний, обвинувачений перебуває на свободі, чи з моменту подання підозрюваним, обвинуваченим, його захисником до суду відповідного клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 КПК України, розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Згідно ч. 6 ст. 193 КПК України, слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні слідчого управління ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження №0000444 від 15.07.2018, за ознаками кримінального правопорушення, за фактом порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило загибель кількох осіб, за ознаками злочину передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.

30 червня 2020 року відносно громадянина України ОСОБА_5 складено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.

В повідомленні про підозру вказується, що ОСОБА_5 проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Також 30 червня 2020 року слідчим відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_17 постановлено постанову, якою визнано факт неможливості вручення ОСОБА_5 письмового повідомлення про підозру у спосіб, передбачений КПК України, у зв`язку з неможливістю встановлення місцезнаходження останнього, відсутність з ним засобів зв`язку.

Відповідно до постанови слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_17 від 30 червня 2020 року ОСОБА_5 оголошено в розшук.

Також 30 червня 2020 року досудове розслідування у кримінальному провадженні зупинено у зв`язку з розшуком підозрюваного.

17 червня 2021 року через засоби поштового зв`язку АТ «Укрпошта» на адресу проживання ОСОБА_5 , а саме: «KHERNE Німеччина» було направлено рекомендований лист (зі слів слідчого, рекомендованим листом було направлено повістку про явку до слідчого та текс повідомлення про підозру), та як зазначає слідчий, згідно даних відстеження поштових відправлень «Укрпошта» даний лист було вручено 29.06.2021 року.

Необхідно зазначити, що опису вкладення до поштового відправлення слідчим не надано.

25 жовтня 2021 року постановою слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 оголошено міжнародний розшук ОСОБА_5 .

Частиною 4 ст. 176 КПК України передбачено, що під час досудового розслідування, запобіжні заходи застосовуються за клопотанням слідчого, погодженого з прокурором, або за клопотанням прокурора.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищення, схову або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; вчиненню іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, в якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу, відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосовування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Аналіз вказаних норм закону, дає підстави вважати, що запобіжні заходи під час досудового розслідування застосовуються (обираються) слідчим суддею лише щодо особи, яка, відповідно до вимог КПК України має статус підозрюваного.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Частиною 1 ст. 276 КПК України передбачено, що повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Частиною 1 ст. 111 КПК України визначено, що повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію.

Відповідно до ч. 3 ст. 111 КПК України повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.

У главі 11, зокрема, в ч. 1 ст. 135 КПК України визначено, що особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 КПК України належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістку про виклик або ознайомлення з її змістом.

Частиною 7 ст. 135 КПК України передбачено, що повістка про виклик особи, яка проживає за кордоном, вручається згідно з міжнародним договором про правову допомогу, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, а за відсутності такого - за допомогою дипломатичного (консульського) представництва.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 541 КПК України міжнародна правова допомога - це проведення компетентними органами однієї держави процесуальних дій, виконання яких необхідне для досудового розслідування.

Згідно ч. 1 ст. 548 КПК України запит (доручення, клопотання) про міжнародне співробітництво складається органом, який здійснює кримінальне провадження, або уповноваженим ним органом згідно з вимогами цього Кодексу та відповідного міжнародного договору України, а за його відсутності - згідно з цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 551 КПК України суд, прокурор або слідчий за погодженням з прокурором надсилає до уповноваженого (центрального) органу України запит про міжнародну правову допомогу у кримінальному провадженні, яке він здійснює.

Згідно ч.1 ст. 566 особу, яка перебуває за межами України, для провадження слідчих чи інших процесуальних дій на території України викликають повісткою на підставі запиту (доручення) про міжнародну правову допомогу. Викликаній особі, крім підозрюваного та обвинуваченого, повідомляється про розмір і порядок відшкодування витрат, пов`язаних з викликом. Запит (доручення) у рамках міжнародної правової допомоги про виклик особи, яка перебуває за межами України, направляється компетентному органу іноземної держави не пізніше шістдесяти діб до дати явки особи або в інший строк, передбачений міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Вбачається, що в даному кримінальному провадженні, органом досудового розслідування було встановлено постійне місце проживання ОСОБА_5 на території Республіки Німеччина, при цьому останній перетнув кордон та виїхав за межі України ще 19.07.2018р., тобто за два роки до складання повідомлення про підозру. Відомості про наявність постійного місця проживання ОСОБА_5 в Україні відсутні.

Таким чином, з огляду на вищевказані приписи чинного законодавства слід дійти висновку, що вручення повідомлення про підозру мало бути проведено в порядку ч. 7 ст. 135 КПК України, а тому не можна вважати, що стороною обвинувачення вжито заходів для вручення повідомлення про підозру у спосіб, передбачений КПК України.

Крім того, згідно ч.2 ст. 184 КПК України, копія клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.

Частиною 1 статті 193 КПК України визначено, що розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Згідно ч.2 ст. 184 КПК України, Копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.

В ч. 6 ст. 193 КПК України йдеться про те, що слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Отже в даній нормі закону не зазначається проте, що слідчий суддя може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності захисника. Слідчий суддя вважає, що частина 6 статті 193 КПК України не підлягає самостійному застосуванню, тобто при зверненні з клопотанням про застосування (обрання) запобіжного заходу, орган досудового розслідування має дотриматися інших вимог, які ставляться зокрема порядку вручення копії клопотання підозрюваному, а за відсутності останнього - таке клопотання має бути вручене його захиснику, оскільки обгрунтованість підозри, наявність ризиків (доведеність чого є необхідною умовою для застосуванні запобіжного заходу) встановлюється в процесі змагальності сторін та з дотриманням права на захист згідно ст. 20, 22 КПК України.

В той же час, під час ініціювання питання обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стороною обвинувачення не було залучено захисника, не вручено матеріали клопотання, що не дає можливості розглянути клопотання з дотриманням принципу змагальності та забезпечення права на захисника.

Отже, оскільки стороною обвинувачення не було вжито належних заходів щодо вручення письмового повідомлення про підозру ОСОБА_5 , а тому слід дійти висновку, що клопотання про застосування запобіжного заходу подано щодо особи, яка відповідно до вимог КПК України не має статусу підозрюваного. Крім того, для розгляду клопотання не було залучено захисника.

Враховуючи вищевикладене, у задоволенні клопотання слід відмовити, оскільки незважаючи на тяжкість кримінального правопорушення, виявлені недолік є суттєвим порушення права особи на захист, що є істотним порушеннями прав людини і основоположних свобод.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 281, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1