Справа № 404/1609/22
Номер провадження 1-кс/404/846/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 квітня 2022 року м. Кропивницький
Слідчий суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Кропивницький клопотання старшого слідчого СВ Кропивницького РУП Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області капітана поліції ОСОБА_4 , внесене у кримінальному провадженні №0000791 від 31.03.2022 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Кіровограда, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
-у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий за погодженням із прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання підозрюваного ОСОБА_6 під вартою.

Органом досудового розслідування ОСОБА_6 повідомлено про підозру у тому, що він 31.03.2022 року, точного часу досудовим розслідуванням встановити не представилося можливим, маючи умисел на незаконне придбання та зберігання психотропної речовини з метою збуту, в порушення вимог Закону України "Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори" №60/95-ВР від 15.02.1995 та Закону України "Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживання ними" №62/95-ВР від 15.02.1995, придбав особливо психотропну речовину - метамфетамін, розфасовану по окремим згорткам в загальній, які залишив зберігати при собі з метою збуту.
В подальшому, 31.03.2022 року в період часу з 16:32 год. до 17:05 год. між житловими будинками, які розташовані по АДРЕСА_2 , в порядку ст.208 КПК України проведено особистий обшук ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час якого останній добровільно видав згорток з порошкоподібною речовиною, яка відповідно до висновку судової експертизи матеріалів, речовин і виробів №СЕ-19/112-22/1798-НЗПРАП від 01.04.2022 року, являється психотропною речовиною, «метамфетаміном», обіг якого обмежено, масою 0,036 грам, яку ОСОБА_6 незаконно придбав та зберігав з метою збуту.
Вказаними діями ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України, кваліфікуючими ознаками якого є незаконне придбання, зберігання психотропної речовини з метою збуту.

31.03.2022 року о 14.44 год. ОСОБА_6 в порядку ст.208 КПК України затримано за підозрою у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.

01.04.2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України.

Прокурор під час розгляду клопотання зазначив про обґрунтованість підозри, наявність ризиків та неможливість їх запобігання шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Захисник та підозрюваний в судовому засіданні заперечували проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просили обрати відносно ОСОБА_6 цілодобовий домашній арешт за місцем його проживання, що по АДРЕСА_1 , посилаючись на подальшу співпрацю підозрюваного з органом досудового розслідування.

Заслухавши учасників, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшла до таких висновків.
Вирішуючи питання щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі-ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.
Так, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні в справі "Манчіні проти Італії", за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей ст.5 п.1 п.п. с Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.
Згідно з позицією Європейського суду з прав людини, викладеною в п.84 рішення ЄСПЛ від 10.02.2011 року в справі "Харченко проти України", п.4 ст.5 Конвенції передбачає право заарештованих або затриманих осіб на судовий контроль щодо матеріально-правових і процесуальних підстав позбавлення їх волі, що з погляду Конвенції, є найважливішими умовами забезпечення «законності». Це означає, що суд відповідної юрисдикції має перевірити не тільки питання дотримання процесуальних вимог національного законодавства, але й обґрунтованість підозри, яка послужила підставою для затримання, і законність мети, з якою застосовувались затримання та подальше тримання під вартою (див. справу «Буткевічус проти Литви» (Butkevicius v. Lithuania) № 48297/99, п. 43, ЄКПЛ 2002-ІІ).
Відповідно до п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Установленою практикою Європейського суду з прав людини, визначено, що висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.
Під час розгляду клопотання, слідчий суддя встановила наявність обґрунтованої підозри за ч.1 ст.307 КК України, причетність ОСОБА_6 до неї, що підтверджується наданими матеріалами клопотання, а саме: витягом (а.к.4-5), рапортами (а.к.6-7); протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 31.03.2022 року (а.к.8-9); протоколом особистого обшуку від 31.03.2022 року (а.к.10-11); протоколами огляду місця події від 31.03.2022 року (а.к.14-20); протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 01.04.2022 року (а.к.22); протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 01.04.2022 року (а.к.23).
Крім того, під час розгляду клопотання, слідчий суддя встановила наявність ризиків передбачених:

- п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки через тяжкість кримінального правопорушення по якому оголошено про підозру, зібраних у справі доказів та можливе покарання у разі доведення його провини, свідчить про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду;

- п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки останні в суді під час розгляду кримінального провадження по суті ще не допитувалися.

- п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_6 , оскільки останній офіційно не працевлаштований, постійного джерела доходу не має, займається злочинною діяльністю з метою власного збагачення.
Наявні ризики, свідчать, що їх запобігання не можливе шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, а ніж тримання під вартою, оскільки, перебуваючи під домашнім арештом, особистому зобов`язанню, ОСОБА_6 не буде обмежений в своїх діях, а тому ризик передбачений пунктом 5 не буде забезпечений, окрім того останній може з метою уникнення відповідальності вчинити спроби направлені на ухилення від органу досудового розслідування та суду, враховуючи те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення під час дії воєнного стану, який запроваджений відповідно до Указу Президента України №64/2022 «Про введення военного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ.

Наведені доводи сторони захисту, не є обставинами, які спростовують оголошену ОСОБА_6 , підозру та встановлені ризики.

Таким чином, враховуючи обставини провадження, слідчий суддя вважає, що у провадженні наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного. Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в триманні підозрюваного ОСОБА_6 під вартою, а тому клопотання слідчого підлягає задоволенню в повному обсязі.

Згідно з п.5 ч.4 ст.183 КПК України, при застосуванні ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно визначити заставу, яка становить сорок розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений Законом, станом на перше січня 2021 року, який буде достатнім для забезпечення належної поведінки підозрюваного, та зумовлений ступенем довіри, до нього при якому перспектива втрати внесеної застави, буде стримуючим фактором, щоб в особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь яким чином перешкоджати встановленню істини по кримінальному провадженню.
Враховуючи дані про особу підозрюваного, обставини кримінального провадження, тяжкість кримінального правопорушення у вчиненні якого той підозрюється, правильним буде визначити підозрюваному ОСОБА_6 саме такий розмір застави, як того вимагає положення п.п.1-3 ч.5 ст.182 КПК України.

Керуючись ст.ст.176-199, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання старшого слідчого СВ Кропивницького РУП Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області капітана поліції ОСОБА_4 , внесене у кримінальному провадженні №0000791 від 31.03.2022 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.
У клопотанні сторони захисту про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, - відмовити.
Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк 60 днів, а саме з 14.44 год. 31.03.2022 року до 14.44 год. 29.05.2022 року.
Визначити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 20 (двадцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в якості застави, що в грошовому еквіваленті становить 49 620 гривень (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять гривень нуль копійок), яка ним або заставодавцем може бути внесена на депозитний рахунок UA0002505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області , банк отримувача ДКСУ місто Київ; код банку отримувача МФО 820172, призначення платежу: «застава за ОСОБА_6 , по клопотанню 404/1609/22; 1-кс/404/846/22, Кіровський районний суд міста Кіровограда, із зазначенням анкетних даних особи, яка вносить заставу».
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_6 з-під варти звільнити.
У разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_6 : прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування із свідками.
Попередити підозрюваного ОСОБА_6 , що в разі невиконання покладених на нього зобов`язань внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Слідчий суддя Кіровського районного суду
м. Кіровограда ОСОБА_1