Справа № 638/4829/22
Провадження № 1-кп/638/1211/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 вересня 2022 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_4 по кримінальному провадженню № 0000124 за ч.3 ст.369-2, ч.5 ст.27 ч.1 ст.366 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Дзержинського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова за матеріалами кримінального провадження № 0000124 від 17.06.2021 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_4 строком на 60 днів в Держаній установі «Харківський слідчий ізолятор», визначення застави в розмірі 150 розмірів прожиткового мінімум для працездатних осіб та покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України у разі внесення застави.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що ОСОБА_4 через тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, в тому числі та тимчасово окупованій території України, оскільки злочин, що інкримінований обвинуваченому є тяжким, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з конфіскацією майна. Обвинувачений, використовуючи свої злочинні зв`язки може знищити або вжити заходів до знищення або переховування документів щодо злочинної діяльності, оскільки ОСОБА_4 , вчиняючи злочин контактував із посадовими особами органів держави та місцевого самоврядування, провадження щодо яких здійснюється в іншому кримінальному провадженні. Також, ОСОБА_4 може тиснути та впливати на свідків, які допитані, а також експертів у цьому ж кримінальному провадженні. Таким чином, прокурор вважає наявними ризики, передбачені п.п.1,2,3 ст.177 КПК України, що свідчить про неможливість їх запобігання шляхом застосування до обвинуваченого інших більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою. Враховуючи, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого корупційного злочину, є особою, яка усвідомлювала протиправність своїх дій, з метою забезпечення виконання останнім покладених на нього обов`язків, враховуючи суспільно політичну ситуацію в державі необхідність боротьби з корупцією, військовий стан в Україні, а також враховуючи майновий стан ОСОБА_4 при вирішенні питання розміру застави прокурор вважав, що вона має складати 150 розмірів прожиткового мінімум для працездатних осіб.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.

ОСОБА_4 просив, не оспорюючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, переглянути та змінити альтернативний вид запобіжного заходу у вигляді застави, в межах встановленого ст.182 КПК України, а саме 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, щодо тяжких кримінальних правопорушень, та покласти на нього обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України. При цьому обвинувачений вказав, що має на утриманні неповнолітню дитину, сплачує аліменти, допомагає батькам похилого віку, оскільки батько має другу групу інвалідності, займається волонтерською діяльністю.

Вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

Кримінальним процесуальним кодексом України визначено мету, підстави та обставини, що враховуються при обранні та продовженні запобіжного заходу.

Так, статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Відповідно до положень статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

В обґрунтування обрання до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на свідків, експерта у цьому ж кримінальному провадженні.

Вивченням особи встановлено, що ОСОБА_4 має на утриманні неповнолітню дитину ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьків похилого віка, в тому числі батька інваліда ІІ групи, до затримання займався волонтерською діяльністю, раніше не судимий.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 суд враховує наступні обставини, передбачені статтею 178 КПК України: 1) вагомість наявних доказів про вчинення останнім кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч.3 ст.369-2, ч.5 ст.27 ч.1 ст.366 Кримінального кодексу України; 2) тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винним за ч.3 ст.369-2, ч.5 ст.27 ч.1 ст.366 Кримінального кодексу України - позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з конфіскацією майна; 3) наявність обґрунтованого повідомлення про підозру обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення.

Під час розгляду клопотання вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищевказаних ризиків. Однак, враховуючи реальне існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, які на теперішній час існують, а також оцінюючи сукупність обставин, враховуючи особу останнього, наявні підстави вважати, що він може продовжити злочинну діяльність, суд вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а тому обирає для ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

З огляду на викладене, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинувачених, але й високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, з метою запобігти ризикам, суд вважає необхідним обрати обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Суд вважає, що менш суворий запобіжний захід не здатний забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Відповідно до статті 183 КПК України суддя, суд при постановленні ухвали про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до вимог статті 182 КПК України, з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, тяжкості покарання, враховуючи наявні ризики, передбачені пунктами 1, 2, 3 частини першої статті 177 КПК України, а також беручи до уваги, що ОСОБА_4 вчинив тяжкий корупційний злочин, суд вважає за можливе визначити заставу в розмірі 400000 (чотириста тисяч) гривень, яка є достатньою мірою для того, щоб гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Керуючись ст.ст. 331, 369, 370 КПК України, суд, -

ухвалив:

Клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 задовольнити.

Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 12.11.2022 року в ДУ «харківський слідчий ізолятор».

Визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , заставу в розмірі 400 000 грн. (чотириста тисяч гривень), яка підлягає внесенню на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Харківській області (рахунок UA0006674, МФО 820172, , банк отримувач: Державна казначейська служба України м. Київ, призначення платежу - запобіжний захід застава, № судового рішення та ПІБ особи, якою вноситься застава).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі Державній установі «Харківський слідчий ізолятор».

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення з-під варти ОСОБА_4 , повідомити усно і письмово процесуального керівника прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 та Дзержинський районний суд м. Харкова.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. Роз`яснити обвинуваченим, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- не відлучатися із м. Харкова, де він фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим - в той же строк з моменту вручення копії ухвали суду.

Суддя ОСОБА_1