Справа № 520/9438/19
Провадження № 1-кс/947/6634/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22.07.2022 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0001224 від 31.03.2016 року, -

ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0001224 від 31.03.2016 року.

В судове засідання особа, якою подано клопотання ОСОБА_3 не з`явився, хоча про дату та час розгляду клопотання про скасування арешту майна був повідомлений належним чином, що підтверджується долученою до матеріалів клопотання телефонограмою, про причини своєї неявки слідчого суддю не повідомив, відповідно до чого слідчий суддя позбавлений можливості з`ясувати чи підтримує особа, яка подала клопотання на сьогодні своє клопотання та розглянути його по суті.

Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явилися, разом з тим від слідчої надійшло до суду письмове заперечення проти клопотання ОСОБА_3 , в якому вона просила відмовити у задоволенні клопотання та розглянути його у її відсутність.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Дослідивши клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно тимчасовим вилученням майна.

Діючий Кримінальний процесуальний кодекс України не містить вказівки слідчому судді на те, яким чином необхідно діяти в разі неявки в судове засідання з розгляду клопотання про скасування арешту майна особи, яка подала таке клопотання.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

П. 15 ч. 1 ст. 7 КПК України встановлено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Разом з цим, виходячи з аналізу загальних засад кримінального процесуального законодавства можна зробити висновок про те, що неявка без поважної причини особи, яка подала клопотання, свідчить про фактичне не підтримання заявленого клопотання та не доведення викладених у клопотанні обставин, що в свою чергу має оцінюватись як підстава для відмови у задоволенні такого клопотання без розгляду його по суті.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що особа, яка подала клопотання на розгляд слідчому судді не додала до клопотання доказів в обґрунтування того, що потреба в дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на даний час відпала, водночас слідчим вказане твердження заперечується, що свідчить про те, що клопотання про скасування арешту майна є необґрунтованим.

Враховуючи те, що ОСОБА_3 не з`явився до судового засідання з розгляду клопотання, тим самим не підтримав клопотання про скасування арешту майна у судовому засіданні з належним його обґрунтуванням, з урахуванням принципу диспозитивності, передбаченого ст. 26 КПК України, слідчий суддя прийшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту майна.

Керуючись ст. ст. 9, 26, 107, 174 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0001224 від 31.03.2016 року відмовити.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1