УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 жовтня 2022 року
м.Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м.Полтави ОСОБА_1 , вивчивши клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури ОСОБА_2 про накладення арешту тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні №0000882 від 03.10.2022 року року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України,
В С Т А Н О В И В:
11.10.2022 року на розгляд до Октябрського районного суду м.Полтави надійшло клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури ОСОБА_2 про накладення арешту тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні №0000882 від 03.10.2022 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.
Прокурор просить суд накласти арешт на майно, вилучене 02.10.2022 року під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, проспект Героїв Харкова, 197/2, а саме: автомобіль марки «Ауді А6» д/н НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_3 , ключ.
Клопотання обґрунтовано тим, що відповідно 02.10.2022 року приблизно о 13 год. 54 хв. екіпажем патрульної поліції №5051 за адресою: м. Харків, проспект Героїв Харкова, 197/2 зупинений автомобіль «Ауді А6» д/н НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_4 , 1982 року народження, в ході огляду якого було виявлено ознаки підробки кузова та свідоцтва про реєстрацію авто ( НОМЕР_3 , НОМЕР_4 від 02.10.2022 року).

03.10.2022 року відомості про вчинений кримінальний проступок дізнавачем СД Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 внесено до ЄРДР за номером №0000882 за ознаками ч. 1 ст. 358 КК України.

Прокурор просить суд накласти арешт на вказане майно, так як воно має значення в якості речових доказів.
Слідчий суддя, дослідивши зміст клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими сторона обвинувачення обґрунтовує доводи цього клопотання, приходить до висновку про необхідність повернення клопотання прокурору, виходячи з наступних обставин.
Так, в провадженні СД Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження № 0000882 від 03.10.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України .
Згідно ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, до клопотання про арешт майна мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Як вбачається зі змісту клопотання про арешт майна від 03.10.2021 року, прокурор обмежився лише посиланням на норми КПК України, що регламентують порядок та підстави накладення арешту на майно. Твердження прокурора, що вилучене майно може бути використане як доказ у кримінальному провадженні жодним чином не обґрунтоване.
Постановою старшого дізнавача СД ХРУП № 2 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_5 від 03.10.2021 року речі, вилучені під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, проспект Героїв Харкова, 197/2, а саме: автомобіль марки «Ауді А6» д/н НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_3 , ключ визнано в якості речових доказів.
Разом із цим, вказана постанова про визнання та приєднання предметів як речових доказів у кримінальному провадженні взагалі не містить будь-якого обґрунтування, що вилучені під час огляду предмети відповідають критеріям, зазначеним в ст. 98 КПК України, а також, що вказане майно має значення речових доказів у кримінальному провадженні.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч.1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Таким чином, в клопотанні прокурора про арешт майна відсутнє обґрунтування необхідності арешту майна та не зазначено, яке доказове значення для досудового розслідування мають речі, предмети та документи, вилучені під час проведення огляду, що не відповідає вимогам п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України.
До того ж, до клопотання про арешт майна не долучено процесуальні рішення, якими підтверджуються повноваження слідчого та прокурора у цьому кримінальному провадженні.
В постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 04.10.2021 року по справі №724/86/20 (провадження №51-1353кмо21) викладено правовий висновок, що за приписами статей 39, 110, ч. 1 ст. 214 КПК рішення про призначення (визначення) групи слідчих, які здійснюватимуть досудове розслідування, визначення старшого слідчої групи, який керуватиме діями інших слідчих, обов`язково приймається у формі, яка повинна відповідати визначеним кримінальним процесуальним законом вимогам до процесуального рішення у формі постанови.
Разом із цим, до матеріалів, які обґрунтовують клопотання, не долучено копію постанови про призначення (визначення) групи слідчих, які здійснюватимуть досудове розслідування, якою б підтверджувались повноваження старшого дізнавача СД ХРУП №2 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_5 , слідчого ОСОБА_6 у цьому кримінальному провадженні.
В постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 22.02.2021 року по справі № 754/7061/15 (провадження № 51-4584кмо18) викладено правовий висновок, що за змістом статей 36, 37, 110 КПК рішення про призначення (визначення) прокурора, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, та у разі необхідності групи прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, обов`язково повинно прийматись у формі постанови, яка має міститись у матеріалах досудового розслідування для підтвердження факту наявності повноважень.
Разом із цим, до матеріалів, які обґрунтовують клопотання, не долучено копію постанови про призначення (визначення) прокурора (групи прокурорів), якою б підтверджувались повноваження прокурора ОСОБА_2 у цьому кримінальному провадженні.
До того ж, відповідно до вимог ч.1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю власника майна.
В клопотанні взагалі не зазначено власника вилученого автомобілья марки «Ауді А6» д/н НОМЕР_1 , свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_3 , ключа.
Крім того, прокурором не зазначено в клопотанні адресу власника майна та його контактні дані (номеру телефону, адреси електронної пошти), з урахуванням визначеного ст.172 КПК України стислого строку розгляду клопотання, що виключає надіслання повідомлення поштою, фактично позбавляє слідчого суддю можливості дотримання вимог ст. 22, 24-28, 172 КПК України.
Таким чином, в клопотанні про арешт майна має бути обов`язково зазначено відомості про власника майна чи особу у володінні якої перебуває майно (засоби телефонного зв`язку та електронної пошти), що необхідно до виклику цієї особи у судове засідання.
З клопотання про арешт майна не зрозуміло, який вид арешту майна (у вигляді заборони або обмеження права на відчуження, розпорядження та/або користування майном) прокурор просить застосувати в даному випадку.
Вказані недоліки клопотання про арешт майна позбавляють слідчого суддю в повній мірі дослідити докази, якими обґрунтовуються доводи клопотання, та прийняти рішення по справі.
Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Враховуючи наведене, клопотання про арешт майна слід повернути прокурору для усунення недоліків, що зазначені у цій ухвалі, протягом сімдесят двох годин з моменту отримання копії даної ухвали.
Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити прокурору право звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України у встановленому порядку.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. ст. 171, 172, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури ОСОБА_2 про накладення арешту тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні №0000882 від 03.10.2022 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України про накладення арешту тимчасово вилученого майна - повернути прокурору для усунення недоліків, встановивши строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали.
Роз`яснити, що відповідно до ч. 3 ст. 171 КПК України тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення щодо неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1