ЛЕТИЧІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Єдиний унікальний номер судової справи № 678/396/22
Номер провадження №1-кс-678-202/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2022 року смт Летичів

Летичівський районний суд Хмельницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт Летичів клопотання про арешт майна, яке подане прокурором Летичівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено 27 квітня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000089 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

ВСТАНОВИВ:

І. СУТЬ ПИТАННЯ, ЩО ВИРІШУЄТЬСЯ СУДОМ

1. 30 травня 2022 року до суду надійшло клопотання прокурора про арешт майна за змістом якого досудовим розслідуванням встановлено, що 26 квітня 2022 року близько 22 год. 00 хв. ОСОБА_4 , перебуваючи у змові з ОСОБА_5 , маючи на меті незаконно добути рибу у річці Південний Буг, знаючи про заборону вилову риби в нерестовий період, встановлену наказом Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області від 01 квітня 2022 року №38-од «Про встановлення термінів весняно - літньої заборони на лов (добування) водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах Хмельницької області у 2022 році» та оприлюднену в засобах масової інформації, усвідомлюючи протиправність своїх дій, виключно для власного збагачення, діючи приховано, не маючи права на спеціальне використання водних живих ресурсів, передбаченого наказом Державного комітету рибного господарства №33 від 18 березня 1999 року, в порушення ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» та положень ст. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15 лютого 1999 року, випливши на дерев`яному човні з двигуном на плесо правого берега Щедрівського водосховища річки Південний Буг в смт Летичів Хмельницького району Хмельницької області, неподалік ділянки місцевості з координатами згідно локації: широтою 49,402003, довготою 27,611080, розмістили у воду заборонені сіткоснастеві знаряддя лову чотири риболовецькі сітки, з яких: сітка №1 - довжиною 85 м 80 см, висотою 2 м 80 см, розміром вічка 55х55 мм; сітка №2- довжиною 86 м, висотою 2 м 80 см, розміром вічка 55х55 мм; сітка №3 - довжиною 86 м, висотою 2 м 50 см, розміром вічка 55х55 мм; сітка №4 - довжиною 86 м, висотою 2 м 80 см, розміром вічка 55х55 мм.

В подальшому, 27 квітня 2022 року, близько 01 год. 00 хв. ОСОБА_4 спільно із ОСОБА_5 , маючи на меті зібрати рибу, яка потрапила в тенета виставлених ними риболовецьких сіток, за допомогою дерев`яного човна кустарного виробництва з двигуном, який належить його синові, дістався до місця попередньо розміщених ними сіток у водоймі, де здійснили незаконний вилов риби виду: «карась сріблястий» в кількості 13 штук вагою 4 кг 570 г, «короп (сазан)» в кількості 12 штук вагою 7 кг 100 г, «тарань (плітка)» в кількості 1 штука вагою 55 г, вартістю згідно з розрахунком до Додатку 1 до Постанови Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року №1209 «Про затвердження такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів»: тарань (плітка) - 1 шт. по 1564 грн. кожна на суму 1564 грн., сазан (короп) - 12 шт. по 3706 грн. кожен на суму 44472 грн., карась сріблястий - 13 шт. по 1581 грн. кожен на суму 20553 грн., чим заподіяли істотної шкоди рибному господарству України на загальну суму 66589 грн., на що вказує вартість предмета незаконного вилову, кількість добутого, вилов риби в період нересту та цінність породи.

30 травня 2022 року ОСОБА_4 та ОСОБА_5 оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Прокурором в порядку ст.ст. 127, 128 КПК України підготовлено до суду цивільний позов в зв`язку з порушенням інтересів держави, оскільки підозрюваними спричинено шкоду рибним запасам держави на суму 66589 гривень.

На даний час у органу досудового розслідування виникла потреба на підставі п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України у накладенні арешту на майно ОСОБА_4 - кафе-бару « ІНФОРМАЦІЯ_1 », вартість якого є співмірною із сумою обґрунтованого розміру цивільного позову, із забороною відчуження майна власником, з метою забезпечення в подальшому відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

ІІ. ПОЗИЦІЯ ОСІБ, ЯКІ БЕРУТЬ УЧАСТЬ У КРИМІНАЛЬНОМУ ПРОВАДЖЕННІ

2. Прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав, просить таке задовольнити.

3. Підозрюваний ОСОБА_4 не заперечує проти задоволення клопотання.

ІІІ. ЗАСТОСОВАНІ НОРМИ ПРАВА

4. Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

У ч. 2 ст. 170 КПК України вказано, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

В силу ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Згідно з ч. 8 ст. 170 КПК України вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

IV. ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

5. З Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 27 квітня 2022 року вбачається, що відомості про вказану у клопотанні подію внесені цього ж дня за №0000089 із правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 249 КК України.

6. Орган досудового розслідування провів усі дії для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення і 30 травня 2022 року сформовано та вручено повідомлення про підозру ОСОБА_4 і ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 249 КК України.

7. Матеріали клопотання містять підписану прокурором позовну заяву, яка адресована Летичівському районному суду Хмельницької області і зареєстрована в органі прокуратури та оформлена в порядку ст.ст. 127, 128 КПК України, про стягнення солідарно з ОСОБА_5 та ОСОБА_4 на користь держави в особі Управління охорони, використання, відтворення водних ресурсів та регулювання рибальства в Хмельницькій області суму завданої шкоди рибним запасам держави на суму 66589 грн.

Позовну заяву прокурор просить розглядати разом із кримінальним провадженням.

8. Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №301566717 від 26 травня 2022 року ОСОБА_4 на підставі договору дарування ВКВ №285712 від 08 листопада 2007 року, посвідченого приватним нотаріусом ОСОБА_6 , є власником кафе-бару « ІНФОРМАЦІЯ_1 », загальна площа 192,7 кв.м., яке розташоване по АДРЕСА_1 , загальна вартість 87582,00 грн.

V. МОТИВИ, З ЯКИХ ВИХОДИТЬ СУД

9. Із встановлених обставин вбачається, що 30 травня 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру і цього ж дня прокурором підготовлено цивільний позов до суду в рамках кримінального провадження про стягнення з ОСОБА_4 шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

10. Тобто, прокурор довів правомірність звернення до суду з клопотанням про арешт майна підозрюваного на підставі п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України.

11. Прокурор у клопотанні зазначив та надав про це відповідні докази, що підозрюваному ОСОБА_4 належить й інше майно, однак його вартість є значно вищою, ніж сума завданої внаслідок кримінального правопорушення шкоди, тому вважав обґрунтованим і співмірним накладення арешту саме на кафе-бар.

12. Суд погоджується з такими доводами прокурора, адже із повідомлення про підозру ОСОБА_4 вбачається, що завдана шкода становить 66589 грн., а вартість майна, на яке запропоновано накласти арешт, становить 87582 грн.

VІ. ВИСНОВКИ СУДУ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ

13. За вказаних обставин клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 107, 110, 131-132, 170-175, 309-310, 369-372, 392-395 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на кафе-бар « ІНФОРМАЦІЯ_1 », загальною площею 192,7 кв.м, яке розташоване по АДРЕСА_1 , загальною вартістю 87582,00 грн., із забороною на відчуження даного майна власником ОСОБА_4 , а також будь-якою іншою особою, в тому числі на підставі довіреності, з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, і можливості в подальшому відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя підпис ОСОБА_1

Слідчий суддя ОСОБА_1