У Х В А Л А
Справа № 149/2181/20

Провадження №1-кп/149/20/22

01.06.2022 р. м. Хмільник

Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні злочину передбаченого ч.2 ст. 190 КК України

з участю сторін кримінального провадження

прокурора ОСОБА_4

потерпілих ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , їх представників - адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_8

обвинуваченого ОСОБА_3 , його захисника - адвоката ОСОБА_9

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Хмільницького міськрайонного суду перебуває судова справи по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні злочину передбаченого ч.2 ст. 190 КК України.

В ході розгляду вказаної справи обвинувачений ОСОБА_3 систематично порушує обов"язки присутніх у залі судового засідання, що встановлені ст. 329 КПК України, зокрема не додержується порядку в судовому засіданні і беззаперечно не підкоряється відповідним розпорядженням головуючого у судовому засіданні, самовільно залишає кімнату для проведення відеоконференцій ДУ "Черкаський слідчий ізолятор", що унеможливлює проведення судового засідання. Головуюча неодноразово попереджала обвинуваченого про можливість його видалення із зали судового засідання, якщо він буде продовжувати порушувати порядок у судовому засіданні. Крім того, 05.05.2022 року головуюча ухвалила видалити обвинуваченого з залу судового засідання тимчасово на одне судове засідання. Однак, обвинувачений не зробивши належних висновків, 18.05.2022 року знову самовільно залишив кімнату для проведення відеоконференцій ДУ "Черкаський слідчий ізолятор", аналогічні дії вчинив і в даному судовому засіданні. Зазначені обставини у повному обсязі зафіксовані на аудіо-та відеофайлах проведення судових засідань та є невід"ємною частиною судового провадження.

Відповідно до вимог ст. 42 ч.7 п.3 КПК України обвинувачений зобов"язаний підкорятись законним вимогам та розпорядженням суду.

Статею 321 КПК України визначено, що головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження. Головуючий у судовому засіданні вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку.

Відповідно до ст. 330 КПК України якщо обвинувачений порушує порядок у залі судового засідання або не підкоряється розпорядженням головуючого у судовому засіданні, останній попереджає обвинуваченого про те, що в разі повторення ним зазначених дій його буде видалено з зали судового засідання. При повторному порушенні обвинуваченим порядку судового засідання він може бути видалений за ухвалою суду з зали засідання тимчасово або на весь час судового розгляду.

Як зазначив Європейський суд з прав людини в рішенні «Ананьєв проти Російської Федерації» («Ananyev v. Russia» від 30.07.2009 р.), присутність підсудного в залі судового засідання при розгляді його справи є досить важливим аспектом, однак проведення засідання за відсутності підсудного не є невідповідним положенням Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція), якщо ця особа може згодом домагатися перегляду вироку судом, який розглядав його справу, або вищим судом. При цьому ЄСПЛ підкреслив, що для належного здійснення правосуддя важливо, щоб повага і порядок в залі суду були визначальними критеріями для судових розглядів; явне недотримання підсудним основних принципів належної поведінки не може і не повинно допускатися. Сенс статті 6 Конвенції не перешкоджає особі за своєю власною волею, прямо або мовчазно, відмовитися від права на проведення справедливого розгляду. Однак для того, щоб бути ефективним в цілях Конвенції відмова від права на участь у судовому розгляді має встановлюватися однозначно і враховувати мінімальні гарантії, відповідні його значущості. Таким чином, ЄСПЛ допускає можливість видалення обвинуваченого із залу суду як наслідок порушення ним порядку в судовому засіданні за умови дотримання мінімальних гарантій права на справедливий суд, наприклад, шляхом забезпечення права на захисника, права на оскарження вироку суду.

Враховуючи поведінку обвинуваченого в залі судового засідання, систематичне порушення ним порядку, не реагування на зауваження головуючого судді, суд вважає за необхідне видалити обвинуваченого ОСОБА_3 з зали судового засідання до початку судових дебатів.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.330, 372, 395 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Видалити обвинуваченого ОСОБА_3 з зали судового засідання до початку судових дебатів.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_10