ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/310/22 Справа № 703/2414/22 Категорія: ст. 183 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2022 року Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:

головуючогоОСОБА_2 ,
суддівОСОБА_3 , ОСОБА_4
секретар учасники справи:ОСОБА_5
прокурор підозрюваний захисник ОСОБА_6 ОСОБА_7 ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 25 серпня 2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Ротмистрівка, Черкаського району Черкаської області, громадянина України, неодруженого, на утриманні дітей не має, непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, останній раз 09.01.2008 року Смілянським міським судом Черкаської області було застосовано примусові заходи медичного характеру у вигляді госпіталізації в психіатричний заклад із звичайним наглядом,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

в с т а н о в и в:
25 серпня 2022 року слідчий ВП № 2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 звернувся до слідчого судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області з клопотанням, погодженим прокурором Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , строком на 60 діб.

В обґрунтування заявлених в клопотанні вимог зазначив, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у тому, що він 22 серпня 2022 року у невстановлений слідством час, перебуваючи на території подвір`я, що за адресою: АДРЕСА_1 , діючи умисно з метою заподіяння смерті іншій людині, завдав невстановленим досудовим слідством предметом, численних колотих ран в область грудної клітини та спини своєї матері ОСОБА_10 , через що потерпіла отримала малокровність внутрішніх органів, проникаючі поранення тулубу з ушкодженням внутрішніх органів, внаслідок чого остання померла.

22 серпня 2022 року на підставі ст. 208 КПК України ОСОБА_7 затримано та 23 серпня 2022 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України у вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.

Необхідність застосування запобіжного заходу підозрюваному у вигляді тримання під вартою обґрунтовувано тим, що існують ризики, передбачені пунктами 1, 2, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 25 серпня 2022 року клопотання задоволено.

Застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, без визначення розміру застави.

Строк тримання під вартою рахувати з 22 серпня 2022 року по 20 жовтня 2022 року включно.

Ухвала обґрунтована тим, що прокурором та органом досудового розслідування у відповідності до статтей 177-178 КПК України доведено наявність підстав для застосування запобіжного заходу, а також взято до уваги, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, не одружений, утриманців не має, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків, перебуваючи на волі може вчинити нові кримінальні правопорушення, незаконно впливати на свідків кримінального правопорушення, оскільки підозрюваний з ними безпосередньо знайомий, мешкають в одному населеному пункті та свідки його побоюються.

Крім того, обізнаність підозрюваного про суворість покарання, передбаченого санкцією статті за якою його притягують до відповідальності, не виключає можливість того, що він зможе уникати слідства та суду, що дає підстави для застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки будь-які інші запобіжні заходи передбачені ст. 176 КПК не спроможні забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та не усувають існування встановлених ризиків передбачених ст. 177 КПК України.

Не погоджуючись із ухвалою слідчого судді, захисник ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 25 серпня 2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 та постановити нову ухвалу про застосування більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

В апеляційній скарзі вказує, що ухвала слідчого судді є необґрунтованою, а той факт, що застосування більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнім для запобігання ризикам не доведеним.

Утримання ОСОБА_7 під вартою вважає незаконним, так як останній підтримує відносини зі своїми родичами, тобто має сталі та міцні соціальні зв`язки.

Зазначає, що слідчим суддею при обранні запобіжного заходу не взято до уваги наявність можливості відбувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за певною визначеною адресою.

Апелянт вказує, що в оскаржуваній ухвалі зазначено про можливість ОСОБА_7 впливати на свідків, однак підозрюваному не має сенсу це робити, оскільки зі свідками вже проведені всі необхідні слідчі дії та вони не є очевидцями скоєного кримінального правопорушення.

Як саме підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином слідчим суддею в ухвалі не зазначено.

На думку апелянта, прокурор та слідчий не довели слідчому судді належним чином неможливість застосування до підозрюваного, зважаючи на дані про його особу, більш м`якого запобіжного заходу, а обраний запобіжний захід вважає невмотивовано жорстоким.

Заслухавши доводи захисника ОСОБА_8 та підозрюваного ОСОБА_7 , які підтримали апеляційну скаргу, пояснення прокурора, яка заперечувала проти задоволення апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

У своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року Європейський суд з прав людини зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення, як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини справи і за наявності підстав, вичерпний перелік яких визначений в ст. 183 КПК України, може застосувати винятковий вид запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою повинна відповідати вимогам ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статтям 177, 178, 183 КПК України.

Застосовуючи щодо ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, слідчий суддя дотримався вимог норм міжнародного права та кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчого ВП № 2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 і прийшов до правильного переконання, що у даному кримінальному провадженні наявні достатні підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, з чим закон пов`язує можливість застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до вимог ч. 4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий або прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, але не доведе недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Зважаючи на наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, враховуючи дані про особу підозрюваного, колегія суддів вважає, що слідчий суддя вірно застосував до останнього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, що буде необхідним і достатнім для запобігання ризиків, зазначених у п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів, може не забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_7 .

Слідчим суддею правильно враховано вимоги пункту 1 частини 4 статті 183 КПК України, а саме те, що ОСОБА_7 підозрюється у скоєнні особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи, у зв`язку з чим не вбачав підстав у застосуванні до підозрюваного застави.

Твердження захисника ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 в апеляційній скарзі про те, що слідчим суддею при розгляді клопотання не враховано наявність можливості ОСОБА_7 відбувати запобіжний захід у вигляді домашньою арешту за адресою його місця проживання, колегія суддів не бере до уваги, оскільки вказані обставини були предметом розгляду слідчого судді при вирішенні питання про обрання ОСОБА_7 запобіжного заходу, однак обґрунтовано не взято до уваги як підстави для застосування до нього менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Отже, апеляційні вимоги адвоката ОСОБА_8 щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задоволенню не підлягають.

Доводи апелянта щодо наявності у підсудного міцних соціальних зв`язків, а також відсутності ризиків, передбачених пунктами 1, 3 частини 1 статті 177 КПК України, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки слідчий суддя, розглядаючи клопотання, всебічно з`ясував всі обставини, з якими закон пов`язує застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та прийшов до обґрунтованого висновку, що єдиним запобіжним заходом, спроможним досягнути мети його застосування у даному кримінальному провадженні, є тримання під вартою. Жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризиків, передбачених п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Інші доводи, наведені в обґрунтування апеляційної скарги, суттєвими не являються та не можуть бути підставами для зміни чи скасування судового рішення.

З огляду на викладене, зазначені в апеляційній скарзі доводи та підстави, з яких апелянт просить скасувати ухвалу суду не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи і не є визначеними законом підставами для скасування оскаржуваного рішення.
Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для застосування щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення розміру застави та належним чином мотивував своє рішення.

Порушень норм кримінального процесуального законодавства України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, колегією суддів не вбачається.

Керуючись статтями 183, 193, 194, 376, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів

у х в а л и л а:
Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 25 серпня 2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_7 залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді