21.06.2022 Єдиний унікальний № 371/416/20
Миронівський районний суд Київської області
Провадження № 1-кп/371/105/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 червня 2022 року м. Миронівка

Миронівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,
з секретарем ОСОБА_2 ,
за участі
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ,
представника органу опіки
і піклування Миронівської
міської ради Київської області ОСОБА_6 ,

розглянувши обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено 15 березня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000120, по обвинуваченню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Вишневе Києво-Святошинського району Київської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, не одруженого, малолітніх дітей на утриманні не маючого, раніше не судимого, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 262, ч. 2 ст. 289 Кримінального кодексу України,-

В С Т А Н О В И В :

До Миронівського районного суду Київської області від Миронівського відділу Кагарлицької місцевої прокуратури (Миронівський відділ Обухівської окружної прокуратури) Київської області надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000120 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 262, ч. 2 ст. 289 Кримінального кодексу України.

Щодо обвинуваченого запобіжний захід не обирався.

30 квітня 2020 року, відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, цей обвинувальний акт передано на розгляд головуючому судді Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_1 .

Ухвалою судді Миронівського районного суду Київської області від 04 травня 2020 року призначено підготовче судове засідання.

У підготовчому засіданні з`ясовуючи питання про наявність підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1 - 4 ч. 3 ст. 314 КПК України, прокурор висловив свою думку про те, що обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України та необхідності призначення судового розгляду кримінального провадження на підставі даного обвинувального акту.

У підготовчому засіданні захисник обвинуваченого та представник органу опіки і піклування Миронівської міської ради Київської області просили повернути обвинувальний акт прокурору для усунення розбіжностей, що містяться в ньому, зокрема щодо зазначення того, що саме обвинувачений порушив: правила поводженні із вибухівкою та вибуховими речовинами чи вогнепальної зброї та бойових припасів до неї.
Заслухавши учасників підготовчого судового засідання, дослідивши обвинувальний акт, суд приходить до висновку про необхідність повернення обвинувального акту прокурору для усунення його невідповідності вимогам КПК України, зважаючи на наступне.

Частиною 1 ст. 9 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження прокурор, слідчий зобов`язані неухильно додержуватися вимог цього Кодексу.

Словосполучення «зобов`язані неухильно додержуватися» означає, що слідчий та прокурор під час прийняття процесуальних рішень повинні чітко виконувати приписи процесуального закону, оскільки недотримання цих норм при вчиненні процесуальних дій та прийнятті процесуальних рішень створює наслідки їх недійсності.

Згідно з ч. 4 ст. 110 КПК України, обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у статті 291 цього Кодексу.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.
Згідно з ч. 3 ст. 314 КПК України на стадії підготовчого судового засідання суд має встановити, чи відповідає по формі обвинувальний акт вимогам КПК, зокрема ст. 291 КПК України, та чи не містить він положення, що суперечать одне одному.

Таким чином суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту прокурору, якщо цей документ містить положення, що суперечать одне одному.
При аналізі обвинувального акту на підготовчому судовому засіданні суд обмежується перевіркою змісту обвинувального акту на відповідність вимогам ст. 291 КПК України.
В обвинувальному акті ОСОБА_4 обвинувачується в тому, що він не маючи дозвільних документів на зберігання та носіння вогнепальної зброї, передбачених Положенням про дозвільну систему, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 1992 року № 576, в порушення розділу ІІ глави 12 «Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів», затверджену наказом Міністерства внутрішніх справ України від 21 серпня 1998 року № 622 (далі по тексту Інструкції №622) вчинив викрадення (придбання) та зберігання вибухових речовин та бойових припасів, зокрема:

вибухової речовини тротилу;

корпусів оборонних осколкових ручних гранат Ф-1, які є конструктивно оформленими зарядами вибухової речовини, до вибухових пристроїв та бойових припасів не відносяться;

корпусів наступальних осколкових ручних гранат РГД-5, які є конструктивно оформленими зарядами вибухової речовини, до вибухових пристроїв та бойових припасів не відносяться;

уніфікованих запалів дистанційної дії УЗРГМ-2, які є вибуховими пристроями, що відносяться до бойових припасів;

електродетонатору ЕДП-р, який є вибуховим пристроєм, що відноситься до бойових припасів.

У цьому обвинувальному акті фактично зазначено, що обвинувачений порушив вимоги пунктів 2.1, 8.1, 8.9, 9.1 Інструкції №622.

В нормах пунктів 2.1, 8.1, 8.9, 9.1 Інструкції №622, йдеться про вогнепальну зброю, бойові припаси до неї, основні частин зброї, холодну зброю, пристрої, патронів до них, пневматичну зброю.

Тобто в обвинувальному акті існують положення, що суперечать одне одному, зокрема щодо того, що саме порушив обвинувачений придбавши та зберігаючи вибухові речовини без передбаченого законом дозволу, зокрема:

норми пунктів 2.1, 8.1, 8.9, 9.1 розділу ІІ Інструкції №622, у яких йдеться про вогнепальну зброю, бойові припаси до неї, основні частин зброї, холодну зброю, пристрої, патронів до них, пневматичну зброю,

чи

норми глав 13-15 розділу III цієї Інструкції, у яких йдеться про придбання, зберігання вибухових матеріалів та засобів ініціювання.

Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі за № 223-1430/0/4-12 від 03.10.2012 року «Про порядок здійснення підготовчого судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» зазначено, що в підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам статей 291, 292 КПК України, зокрема: якщо цей документ містить положення, що суперечать одне одному.

Наведений недолік перешкоджає призначенню судового розгляду на підставі такого обвинувального акту, оскільки вказана суперечність у формулюванні обвинувачення перешкоджає суду визначити межі судового розгляду, так як судовий розгляд проводиться лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта (ст. 337 КПК України), а обвинуваченому реалізувати своє право на захист (п. 1 ч. 3 ст. 42 КПК України).
Суд враховує, що прокурор під час судового розгляду в порядку ст. 338КПК України з метою зміни правової кваліфікації та/або обсягу обвинувачення має право змінити обвинувачення.
Разом з тим, підставою для зміни прокурором обвинувачення в порядку ст. 338 КПК України є встановлення нових фактичних обставин кримінального правопорушення, тоді як законодавець визначив обов`язком суду перевірку форми та змісту обвинувального акту на відповідність вимогам КПК України саме на стадії підготовчого судового засідання, що узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини.
Так, ЄСПЛ у справі «Абрамян проти Росії» (рішення від 09 жовтня 2008 року, п. 34) зазначив, що деталі вчинення злочину можуть відігравати вирішальну роль під час розгляду кримінальної справи, оскільки саме з моменту доведення їх до відома підозрюваного він вважається офіційно письмово повідомленим про фактичні та юридичні підстави пред`явленого йому обвинувачення. В цьому ж рішенні ЄСПЛ нагадав, що положення підпункту «а» п. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 цієї статті. У кримінальній справі надання повної, детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду.
Вищенаведені порушення вимог КПК України, на думку суду, є істотними, та такими, що можуть при судовому розгляді кримінального провадження по суті призвести до суттєвого порушення права на захист, спричинити порушення кримінального процесуального закону та завадити ухваленню обґрунтованого і вмотивованого судового рішення, та в даному випадку, перешкоджають суду призначити кримінальне провадження до судового розгляду.
Зважаючи на викладене суд приходить до висновку про те, що обвинувальний акт стосовно ОСОБА_4 необхідно повернути прокурору для усунення виявлених недоліків.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 109-111, 290, 291, 293, 314, 369-372, 376 КПК України суд, -

У Х В А Л И В :

1.Обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено 15 березня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000120, за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 262, ч. 2 ст. 289 Кримінального кодексу України повернути Миронівському відділу Обухівської окружної прокуратури Київської області, у зв`язку із його невідповідністю вимогам КПК України.
2.Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.
3.Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя підпис ОСОБА_1
ЗГІДНО З ОРИГІНАЛОМ

Суддя ОСОБА_1