Справа №760/5880/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30.05.2022 м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:
Головуючого судді судді ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,
за участю
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченої ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
провівши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва за адресою м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25, підготовче судове засідання у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.04.2022 за № 0000795, на підставі обвинувального акту, затвердженого 25.05.2022 року прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , у відношенні:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Бегомль, Республіка Білорусь, громадянки України, зареєстрованої та фактично проживаючої за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимої, не заміжньої, не маючої на утриманні малолітніх чи неповнолітніх дітей, не працевлаштованої,
яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -
В С Т А Н О В И В:

До провадження Солом`янського районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.04.2022 за № 0000795, затверджений 25.05.2022 року прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , у відношенні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
На підставі ухвали від 26.05.2022 р. обвинувальний акт було призначено до розгляду у підготовчому судовому засіданні.

Прокурор під час проведення підготовчого судового засідання вважав можливим призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, у відкритому судовому засіданні, судовий розгляд здійснювати суддею одноособово. Зазначив, що обвинувальний акт підсудний Солом`янському районному суду м. Києва, підстави для його повернення прокурору, так як і підстави для закриття кримінального провадження відсутні, просив проводити судовий розгляд за участю прокурора, обвинуваченої, її захисника.
У підготовчому судовому засіданні прокурором до суду було подано клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_4 , яке мотивоване тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, тобто в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, небезпечному для життя в момент заподіяння. Зазначається, що досудовим розслідуванням було встановлено, що приблизно о 15:20 год. до ОСОБА_6 підійшла знайома на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка попросила допомогти їй дістати наркотичні речовини, оскільки вона їх систематично вживає та перебуває на обліку в наркологічному диспансері. На дане прохання ОСОБА_6 відмовив, після чого ОСОБА_4 незадоволена отриманою відповіддю розвернулася та пішла за будинок. Через декілька хвилин ОСОБА_4 повернулась та знову попросила ОСОБА_6 допомогти їй із наркотичними речовинами вже за грошові кошти, але останній їй знову відмовив та вона знову розвернулася та пішла за будинок. Далі, як слідує зі змісту клопотання прокурора, приблизно о 15:33 год. ОСОБА_7 знову повернулася до ОСОБА_6 , який стояв біля входу до магазину «АТБ», де на ґрунті виниклих неприязних відносин в ОСОБА_4 виник злочинний умисел, направлений на спричинення тілесного ушкодження ОСОБА_6 . Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на спричинення тілесного ушкодження потерпілому, небезпечного для життя в момент заподіяння, ОСОБА_4 , перебуваючи біля входу до магазину «АТБ», що розташований за адресою: м. Київ, пр-т Відрадний, 18, діставши з сумки синього кольору, яку вона тримала лівою рукою, заздалегідь підготовлений кухонний ніж, та тримаючи його у правій руці, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, знаходячись перед ОСОБА_6 , нанесла ножем один удар в область лівої руки та грудної клітки зліва, після чого з місця події зникла у невідомому напрямку. Відповідно до висновку експерта Київського міського клінічного бюро судово-медичних експертиз № 042-327-2022 від 18.05.2022 потерпілому ОСОБА_6 спричинено тілесні ушкодження: а) проникаюче колото-різане поранення грудної клітки зліва рана в проекції 7-8-го міжребер`я між передньою та середньою пахвовими лініями (довжиною 3,5 см), від якої відходить рановий канал, направлений донизу та досередини, який проникає у плевральну порожнину з ушкодженням міжреберної артерії, з явищами великого гемотораксу (наявність у плевральній порожнині до 15- мл згортків та до 650 мл рідкої крові); б) наскрізне колото-різане поранення лівого плеча рана в середній третині лівого плеча (розміром 5,0х0,5х0,8-1,0 см). Локалізація та характер вищевказаних ушкоджень дозволяють стверджувати, що вищевказані тілесні ушкодження утворились внаслідок однократної дії гострого предмету, що має колюче-ріжучі властивості. За ступенем тяжкості тілесне ушкодження, вказане у п. а), а саме проникаюче колото-різане поранення грудної клітки зліва відноситься до ТЯЖКОГО тілесного ушкодження, за критерієм небезпеки для життя. Ушкодження, вказане у п. б, відноситься до ЛЕГКОГО тілесного ушкодження, що спричинило короткочасний розлад здоров`я на строк понад 6, але менш, ніж 21 добу за критерієм тривалості розладу здоров`я. У поданому клопотанні прокурор зазначає, що за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, обвинуваченій може загрожувати покарання від 5 до 8 років позбавлення волі. Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 02.04.2022 відносно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 31 травня 2022 року включно без визначення суми застави. Зазначається про існування ризиків, передбачених ст. 177КПК України, зокрема, що існують ризику того, що обвинувачена переховуватиметься від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливатиме на потерпілого та свідків з метою зміни останніми своїх показів в частині фактичних обставин, може вчинити інше кримінальне правопорушення. Зазначається, що обвинувачена не має міцних соціальних зв`язків, не працевлаштована, незаміжня, малолітніх чи неповнолітніх дітей або непрацездатних осіб на утриманні не має. Тому, із врахуванням викладеного, прокурор зазначає про неможливість запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, шляхом застосування до обвинуваченої більш м`якого запобіжного заходу.

Обвинувачена ОСОБА_4 та її захисник адвокат ОСОБА_5 не заперечували проти призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту у відкритому судовому засіданні за участю прокурора, обвинуваченої та її захисника. Стосовно поданого прокурором клопотання про обрання відносно обвинуваченої запобіжного заходу у виді тримання під вартою, обвинувачена ОСОБА_4 та її захисник адвокат ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання, просили застосувати відносно обвинуваченої більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою. Захисник зазначив, що обвинувачена раніше до кримінальної відповідальності не притягувалась та не має наміру переховуватись від суду чи іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, у тому числі не має наміру впливати на потерпілого чи свідків у даному кримінальному провадженні.

У судове засідання не прибув за викликом потерпілий ОСОБА_6 , повідомлений належним чином про місце, день та час слухання справи.

Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 325 КПК України, суд на місці ухвалив провести підготовче судове засідання у відсутність потерпілого ОСОБА_6 .
Заслухавши думки учасників кримінального провадження стосовно можливості призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, розглянувши клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_4 , дослідивши обвинувальний акт на його відповідність вимогам ст. 291 КПК України, суд дійшов наступних висновків.
Обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, відповідає вимогам ст. 291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримано вимоги процесуального закону, порушень вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту та являлись підставою для повернення обвинувального акту прокурору, судом не встановлено.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, судом на виконання ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання прокурора про обрання відносно обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою було встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, а саме в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, тобто умисному тілесному ушкодженні, небезпечному для життя в момент заподіяння.

Враховуючи, що суд на даному етапі розгляду кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, таким чином, з огляду на наведені у клопотанні прокурора доводи, суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Суд звертає увагу на те, що поняття «обґрунтована підозра» наведено в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25.04.2000, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Так, в ході судового розгляду клопотання знайшли своє підтвердження існування ризиків, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зокрема, існують ризики того, що обвинувачена ОСОБА_4 може переховування від суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Зазначені висновки суду ґрунтуються на тому, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, за вчинення якого обвинуваченій може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, а тому, усвідомлюючи невідворотність покарання, яке може бути їй призначено судом у випадку визнання її винуватою у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, обвинувачена ОСОБА_4 може вживати заходів, спрямованих на переховування від суду.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25.04.2000, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Згідно із положеннями рішення Конституційного Суду України від 08.07.2003 року за № 14-рп/2003 при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу разом з іншими обставинами враховується тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється, обвинувачується особа.

Судом також враховано, що злочин, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , пов`язаний із заподіянням тяжких тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_6 , що із врахуванням тієї обставини, що в порядку ст. 290 КПК України обвинуваченій відкриті матеріали досудового розслідування із зазначеними анкетними даними учасників провадження, включаючи свідків у даному кримінальному провадженні, свідчить про наявність ризиків, що перебуваючи на волі, обвинувачена ОСОБА_4 може чинити тиск на вказаних учасників кримінального провадження з метою зміни останніми своїх показів, наданих на досудовому розслідуванні, а також вчиняти інші кримінальні правопорушення.

При розгляді клопотання прокурора про застосування відносно обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом враховано особу обвинуваченої, яка не судима, раніше до кримінальної відповідальності не притягувалась, незаміжня, малолітніх чи неповнолітніх дітей або непрацездатних осіб на утриманні не має, офіційно не працевлаштована, не має постійного джерела доходу (заробітку), має зареєстроване місце проживання у АДРЕСА_1 , що свідчить про відсутність у обвинуваченої стійких соціальних зв`язків.

Зазначені вище обставини, із врахуванням стадії судового провадження, у своїй сукупності свідчать про неможливість застосування до обвинуваченої ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Таким чином, виходячи з вищевикладеного, із врахуванням положень п. 4 ч. 2 ст. 183, п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, та враховуючи особу обвинуваченої ОСОБА_4 , суд вважає необхідним застосувати до обвинуваченої запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів без права внесення застави.
Саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченої ОСОБА_4 на даному етапі розгляду кримінального провадження та запобігти ризикам, встановлених судом та перелічених в ухвалі суду.
Отже, суд приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора.

Керуючись ст.29 Конституції України, ст. ст. 314, 315, 131, 132, 176-178, 180, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту, затвердженого 25.05.2022 року прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.04.2022 за № 0000795, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, у відкритому судовому засіданні в приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва за адресою м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25 на «09» червня 2022 року на «12» год. «30» хв.

Судовий розгляд кримінального провадження проводити суддею одноособово.

У судове засідання викликати учасників кримінального провадження прокурора, обвинувачену та її захисника, потерпілого.

Клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_4 , - задовольнити.

Обрати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 28 липня 2022 року включно.

Визначити строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 28 липня 2022 року включно.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з моменту проголошення ухвали.

Суддя ОСОБА_1