Справа №639/1420/22
Провадження №1-кп/639/270/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 вересня 2022 року м. Харків

Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника адвоката ОСОБА_4 (у режимі відеоконференції),

обвинуваченого ОСОБА_5 (у режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові питання щодо дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000285 від 02.04.2022 року стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Харківської області, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, офіційно не працевлаштованого, розлученого, який має на утриманні двоє малолітніх дітей, фактично проживаючого до арешту за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України не судимого,

який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -

в с т а н о в и в:
На розгляді у Жовтневому районному суді м. Харкова знаходиться кримінальне провадження №0000285 від 02.04.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Прокурором Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 подано до суду клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 .

Клопотання мотивоване тим, що на цей час вбачаються підстави для продовження застосування до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачені ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України; наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_5 умисного тяжкого кримінального правопорушення проти власності, дані про його особу, свідчать про його суспільну небезпеку, що у сукупності із тяжкістю можливого покарання, а також даними про особу підозрюваного, свідчать про наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та спростовують можливість застосування до обвинуваченого менш суворого запобіжного заходу.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив вказане клопотання задовольнити.

Під час судового засідання обвинувачений ОСОБА_5 проти задоволення клопотання прокурора заперечував, посилаючись на те, що він не вчиняв кримінальне правопорушення, в якому його обвинувачують, а доказів того, що саме він вчинив цей злочин стороною обвинувачення не надано, допитані під час судового розгляду свідки дають показання, які містять суттєві протиріччя та на яких не може ґрунтуватись обвинувачення.
Захисник адвокат ОСОБА_4 також заперечувала проти задоволення клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , посилаючись на те, що ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, прокурором не доведені. Захисник зазначає, що ОСОБА_5 має міцні соціальні зв`язки, зокрема має двох малолітніх дітей, постійне місце реєстрації та цивільну дружину, раніше не судимий, а прокурором не доведено неможливість застосування менш суворих запобіжних заходів, ніж тримання під вартою. При цьому, тяжкість можливого покарання не може бути єдиною підставою тримання особи під вартою.
Враховуючи вищевикладене, обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_4 просять застосувати менш суворий запобіжний захід ніж тримання під вартою у вигляді домашнього арешту.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріли справи та оцінивши доводи заявлених клопотань, суд приходить до таких висновків.

Згідно з вимогами ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років.

Суд вважає встановленим існування ризиків, передбачених п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість обвинуваченого ОСОБА_5 переховуватися від суду чи вчинити інше кримінальне правопорушення.

При цьому ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, судом не враховується під час розгляду питання щодо дії запобіжного заходу стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , оскільки на теперішній час свідки сторони обвинувачення вже допитані під час судового розгляду.

Існування ризику переховування обвинуваченого ОСОБА_5 від суду підтверджується тим, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яке є тяжким умисним злочином, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі від 7 до 10 років, а також враховуючи дані про особу обвинуваченого, який неодружений, міцних соціальних зв`язків у місці постійного проживання не має, існують обґрунтовані ризики того, що у разі зміни запобіжного заходу обвинувачений ОСОБА_5 може покинути місце мешкання та виїхати за межі м. Харкова чи Харківської області, з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, у зв`язку з чим наявний ризик його переховування від суду.

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення підтверджується тим, що обвинувачений ОСОБА_5 не має будь-яких офіційних та законних джерел доходу, у зв`язку з чим не виключена можливість того, що перебуваючи поза умовами ізоляції обвинувачений ОСОБА_5 може вчинити інші кримінальні правопорушення, в тому числі й злочини проти власності, з метою забезпечення своїх елементарних життєвих потреб.

Запобіжний захід у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 спрямований на забезпечення посилення контролю за місцем перебування останнього, виконання ним процесуальних обов`язків, попередження можливості вчинення ним нових кримінальних правопорушень.

При вирішенні питання про продовження дії запобіжного заходу судом враховуються обставини, визначені ч. 1 ст. 178 КПК України, а саме: 1) тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 , оскільки санкцією ч. 4 ст. 186 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від семи до десяти років; 2) вік та стан здоров`я обвинуваченого, який не має тяжких захворювань чи інвалідності; 3) відомості про особу обвинуваченого ОСОБА_5 , який неодружений, має двох малолітніх дітей, однак діти фактично не проживали з ним до моменту його арешту, що свідчить про те, що обвинувачений ОСОБА_5 не має міцних соціальних зв`язків в місці постійного проживання; 4) наявні відомості про те, що обвинувачений ОСОБА_5 до арешту офіційно не був працевлаштованим та не мав постійного джерела доходів.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, на даний час не зможе запобігти ризикам, передбаченим п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_5 та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, у зв`язку з чим стосовно нього необхідно продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, із визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Зазначені судом ризики не зменшились та не зникли, у зв`язку з чим відсутні правові підстави для зміни запобіжного заходу стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , а тому клопотання сторони захисту задоволенню не підлягає.

При визначенні альтернативного запобіжного заходу, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, суд визначає обвинуваченому ОСОБА_5 заставу - 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 99240,00 грн.(2481,00 грн. x 40 = 99240,00 грн.), розмір якої було визначено в ухвалі слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 04.04.2022 року, що є достатнім розміром застави для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 331, 372, 376, 392 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:
Клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 задовольнити.

У задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 та його захисника адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід відмовити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 12 листопада 2022 року включно.
На підставі ч. 3 ст. 183 КПК України визначити обвинуваченому ОСОБА_5 розмір застави у кримінальному провадженні 40 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на 01 січня 2022 року (2481 грн.), що становить 99240 (дев`яносто дев`ять тисяч двісті сорок) грн. 00 коп., яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок (отримувач коштів: ТУ ДСА України в Харківській області; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26281249; Банк отримувача: ДКСУ м. Київ; код банку отримувача: 820172; рахунок отримувача: UA0006674), до сплину терміну тримання під вартою.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали або у разі продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з-під варти звільнити.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави та звільнення обвинуваченого з-під варти покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:
- прибувати за викликом до Жовтневого районного суду м. Харкова;
- повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання;
- утримуватися від спілкування з представником потерпілого у кримінальному провадженні;
- здати на зберігання до ГУ ДМС України в Харківській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Відповідно до вимог ст. 182 КПК України роз`яснити обвинуваченому та заставодавцю, що в разі невиконання покладених на обвинуваченого обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України, а до обвинуваченого може бути застосовано інший запобіжний захід.
Встановити строк дії ухвали до 12.11.2022 року включно.
Копію ухвали вручити прокурору, направити до державної установи «Харківський слідчий ізолятор» для долучення до матеріалів особової справи та вручення обвинуваченому ОСОБА_5 .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а обвинуваченим, який тримається під вартою протягом цього ж строку з дня вручення йому копії ухвали.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Повний текст ухвали складено 15.09.2022 року.

Суддя ОСОБА_1