Справа №613/756/22 Провадження № 1-кс/613/321/22
УХВАЛА
19 жовтня 2022 року м. Богодухів
06.10.2022 року до відділення поліції № 2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від майстра лісу ДП «Жовтневе лісове господарство» ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 про те, що невідомі особи здійснили незаконну порубку в урочищі «Довжанське».
Також в урочищі «Довжанське» розміщувались місця імовірного розташування заготівельної деревини.
В салоні вище вказаного автомобіля було виявлено бірку чорного кольору з написом, виконаним білим кольором « НОМЕР_4 », предмет, ззовні схожий на тесак довжиною 59 см, довжина леза якого складає 45 см, найбільша ширина леза 7,5см, найменша ширина леза 5,5 см, середня ширина леза 6,5 см. Крім цього, в багажному секторі вище вказаного автомобілю було виявлено деревину породи «Дуб», загальною кількістю 23 шт., а саме: 1. довжиною 116 см, діаметром 25 см; 2. довжиною 110 см, діаметром 24 см; 3. довжиною 109 см, діаметром 26 см; 4. довжиною 100 см, зі спилом 109 см, діаметром 34 см; 5. довжиною 94 см, діаметром 24 см; 6. довжиною 99 см, діаметром 24 см; 7. довжиною 100 см, діаметром 25 см; 8. довжиною 102 см, діаметром 28 см; 9. довжиною 104 см, діаметром 20 см; 10. довжиною 103 см, діаметром 20 см; 11. довжиною 118 см, діаметром 20 см; 12. довжиною 109 см, діаметром 25 см; 13. діаметром 14 см; 14. діаметром 19 см; 15. діаметром 29 см; 16. діаметром 19 см; 17. діаметром 19 см; 18. діаметром 18 см; 19. діаметром 17 см; 20. діаметром 29 см; 21. діаметром 17 см; 22. діаметром 20 см; 23. діаметром 13 см.
Вилучений транспортний засіб автомобіль RENAULT TRAFIC білого кольору з державним номерним знаком « НОМЕР_1 », 1998 року випуску, який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу належить ОСОБА_3 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , мобільний телефон НОМЕР_2 та перебував у користуванні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , мобільний телефон НОМЕР_3 ., бірку чорного кольору з написом, виконаним білим кольором « НОМЕР_4 », предмет, ззовні схожий на тесак довжиною 59 см, довжина леза якого складає 45 см, найбільша ширина леза 7,5см, найменша ширина леза 5,5 см, середня ширина леза 6,5 см. Крім цього, в багажному секторі вище вказаного автомобілю було виявлено деревину породи «Дуб», загальною кількістю 23 шт., а саме: 1. довжиною 116 см, діаметром 25 см; 2. довжиною 110 см, діаметром 24 см; 3. довжиною 109 см, діаметром 26 см; 4. довжиною 100 см, зі спилом 109 см, діаметром 34 см; 5. Довжиною 94 см, діаметром 24 см; 6. довжиною 99 см, діаметром 24 см; 7. довжиною 100 см, діаметром 25 см; 8. довжиною 102 см, діаметром 28 см; 9. довжиною 104 см, діаметром 20 см; 10. довжиною 103 см, діаметром 20 см; 11. довжиною 118 см, діаметром 20 см; 12. довжиною 109 см, діаметром 25 см; 13. діаметром 14 см; 14. діаметром 19 см; 15. діаметром 29 см; 16. діаметром 19 см; 17. діаметром 19 см; 18. діаметром 18 см; 19. діаметром 17 см; 20. діаметром 29 см; 21. діаметром 17 см; 22. діаметром 20 см; 23. діаметром 13 см. поміщено на зберігання до майданчику тимчасового утримання транспортних засобів відділення поліції № 2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області.
Вказане майно є тимчасово вилученим майном та відповідає критеріям п.п. 1,3,4 ч. 2 ст. 167 КПК України.
На теперішній час деревина та транспортний засіб, вилучене майно відповідно до ч.1 ст.167 КПК України є тимчасово вилученим майном до вирішення питання про його арешт.
Відповідно до п.1 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення.
Метою накладання арешту на вищезазначене майно, як зазначає прокурор, є забезпеченням кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз.
З метою виконання завдань кримінального провадження передбачених у ст.2 КПК України, а саме захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, прокурор вважає, що є наступні підстави для позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування вищевказаним майном виявленим та вилученим під час огляду місця події 06.10.2022 року.
По-перше, у разі не запобігання ризикам відчуження, розпорядження та користування вищевказаним майном можуть бути втрачені докази вчинення кримінального правопорушення-злочину.
По-друге, у органу досудового розслідування є необхідність у проведенні судово-економічної та судово-трасологічної експертиз, об`єктом дослідження яких буде саме вказане майно.
Необхідність у накладенні арешту виявленого та вилученого під час огляду місця події, як зазначає прокурор, полягає у запобіганні можливості його приховування, розпорядження тавідчуження так, як у разі не запобігання таким ризикам можуть бути втрачені докази вчинення кримінального правопорушення-злочину.
07.10.2022 слідчим винесено постанову про визнання та приєднання до кримінального провадження речових доказів, а саме вище переліченого майна, яке було вилучено під час проведення огляду місця події 06.10.2022 р.
В даному випадку, відповідно до ч.2 ст.170 КПК України, метою накладення арешту на вищевказане майно є необхідність його збереження в ході досудового розслідування в якості речових доказів.
Крім того, прокурор зазначає, що у органу досудового розслідування є необхідність у проведенні судовоекономічної та судово-трасологічної експертиз та необхідних слідчих дій та експертних оглядів, що може бути не можливим у разі не накладення арешту.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання з додатками, приходить до висновку про необхідність повернути клопотання прокурору, виходячи з наступного.
За правилами п.18 ч.1 ст.3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до вимог ч.1 ст.132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Також слід зазначити, що ст.171 КПК України передбачено вимоги щодо змісту клопотання про накладення арешту на майно. Відповідно до вимогч.2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Ухвалою слідчого судді Богодухівського районного суду Харківської області від 13 жовтня 2022 року вищезазначене клопотання про арешт майна було повернуто прокурору Золочівського відділу Богодухівської окружної прокуратури Харківської області для усунення недоліків, встановлено строк для усунення зазначених у клопотанні недоліків протягом 72 годин з моменту отримання копії даної ухвали.
Отже, вищевказаних вимог закону прокурором дотримано не було.
Відповідно ч.3 ст.172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
З урахуванням викладеного, дане клопотання про арешт майна, не може бути розглянуто по суті та підлягає поверненню прокурору для усунення вказаних недоліків.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст.7,171,172,309,372 КПК України,-
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя