Справа № 201/2802/22
Провадження № 1-і/201/7/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2022 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

у складі: судді - ОСОБА_1

з секретарем: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська в м. Дніпрі клопотання прокурора Маріупольської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_3 , про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 263/3584/21 (провадження № 1-кп/263/420/2022), відомості про яке 01 січня 2021 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000008, стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Жовтневого районного суду м. Маріуполя ОСОБА_5 перебуває кримінальне провадження стосовно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

16 травня 2022 року до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання прокурора про продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке у зв`язку зі зміною територіальної підсудності судових справ Жовтневого районного суду м. Маріуполя в умовах воєнного стану, в порядку встановленому ч. 3 ст. 35 КПК України, передано судді ОСОБА_1 для розгляду по суті.

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що ухвалою Жовтневого районного суду м. Маріуполя ОСОБА_4 було продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

При цьому на даний час ризики які враховувались при застосуванні до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та його продовженні, не зменшились, при цьому, застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам передбаченим п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, суд приходить до наступних правових висновків.
Так, Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 (затверджений Законом України від 24.02.2022 № 2402-ІХ) у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини 1 статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введений воєнний стан із 05.30 години 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Строк дії воєнного стану в Україні продовжено в подальшому з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, згідно з Указом Президента від 18 квітня 2022 року № 259/2022 (затверджений Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-ІХ).
Відповідно до статті 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 року № 389-VIII далі Закон, воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Розпорядженням голови Верховного Суду від 06.03.2022 року Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану, відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану: змінено територіальну підсудність судових справ, зокрема Жовтневого районного суду міста Маріуполя до Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська.

Вимогами ч. 1 ст. 9 КПК України встановлено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно з положеннями ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Однією із загальних засад кримінального провадження є принцип диспозитивності, який знайшов своє відображення у положенні ст. 26 КПК України, зокрема, частиною третьої цієї статті передбачено, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно із ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Положеннями ч. 2 ст. 331 КПК України визначено, що вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

Частиною 6 ст. 615 КПК України передбачено, що у разі закінчення строку дії ухвали суду про тримання під вартою та неможливості розгляду судом питання про продовження строку тримання під вартою в установленому цим Кодексом порядку, обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою вважається продовженим до вирішення відповідного питання судом, але не більше ніж на два місяці.

При цьому, відповідно до вимог ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд у відповідності до зазначених положень ч. 4 ст. 199 КПК України позбавлений можливості розглянути дане клопотання, дивлячись на той факт, що прокурором у вказаному клопотанні не зазначено, а в доданих до нього матеріалів не має відомостей про те, чи діє на теперішній час застосований до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та чи перебуває останній в умовах ДУ «Маріупольский слідчий ізолятор», тому керуючись вимогами кримінально-процесуального законодавства України, суд вважає за необхідне залишити без розгляду клопотання прокурора, про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 9, 26, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 331, 369-372, 615 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Маріупольської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_3 , про продовження стоку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 263/3584/21 (провадження № 1-кп/263/420/2022), відомості про яке 01 січня 2021 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000008, стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1