Справа №639/1416/22
Провадження №1-кс/639/470/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 червня 2022 року м. Харків
Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові ст. дізнавача СВ ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000208 від 29.05.2022 року, -
В С Т А Н О В И В:
30.05.2022 року на адресу суду надійшло клопотання ст. дізнавача СВ ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 , яке погоджено з заступником керівника Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна вилученого під час огляду місця події від 29.05.2022 року, за адресою: АДРЕСА_1 .
В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 29.05.2022 року приблизно о 00:30 за адресою: АДРЕСА_1 , невстановлена особа нанесла тілесні ушкодження гр. ОСОБА_6
29.05.2022 у період часу з 01 год. 00 хв. по 01 год 50 хв. слідчим СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 був проведений огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено:
-рушник зі слідами РБК;
-простирадло зі слідами РБК.
У зв`язку із вище наведеним, вилучені предмети мають безпосереднє значення для встановлення обставин події. Є гостра необхідність у дослідженні кожного із них в умовах експертних установ з метою подальшого доказування у кримінальному провадження та встановленню особи винної у скоєні злочину.
Прокурор у судовому засіданні вимоги клопотання підтримав та просив їх задовольнити.
Власник майна повідомлявся про час та місце розгляду справи належним чином, до судового засідання не з*явився, неприбуття останнього у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання відповідно до ч.1 ст.172 КПК України. Звернувся до суду із заявою в якій просив проводити розгляд справи за його відсутністю та зазначив, що не заперечує проти накладення арешту.
Слідчий суддя вивчивши документи та надані до суду матеріали в їх сукупності, приходить до наступних висновків.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.
Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Вимогами п.1 ч.2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.
У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч.3 ст.170 КПК України).
Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.
Метою накладення арешту на вилучене майно є його збереження, оскільки, їх повернення призведе до неминучого приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження, з метою уникнення винної особи від кримінальної відповідальності за скоєний злочин та проведення технічної експертизи вилученого майна.
Постановою слідчого СВ ВП №1 ХРУП №3ГУНП в Харківській області від 30.05.2022 року у кримінальному провадженні вищезазначене майно було визнано речовими доказами.
Згідно ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що слідчим у поданому клопотанні доведено, що вилучене майно, має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, у звязку з чим клопотання слідчого про арешт майна підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст.170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Клопотання ст. дізнавача СВ ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000208 від 29.05.2022 року - задовольнити.
Накласти арешт, шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування на вилучене в ході огляду за адресою АДРЕСА_1 , майно, а саме: рушник зі слідами РБК, простирадло зі слідами РБК.
Зберігати вилучене майно у камері схову ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1