Справа №295/5205/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10.06.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_3 ,
погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 ,
про накладення арешту на майно,
подане у кримінальному провадженні №0000742 від 06.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,
в с т а н о в и в:
Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить накласти арешт на куртку жовтого кольору торгівельної марки «Jack Wolfskin», власником якої є ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
Мотивуючи клопотання, слідчий вказав, що досудовим розслідуванням встановлено, що 05.05.2022, близько 14 год 00 хв, ОСОБА_5 , перебував неподалік будинку №12 по вул. Вітрука в м. Житомирі, де помітив припаркований автомобіль марки «ВАЗ» моделі «2116», в кузові сірого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 .
В цей же день, час, місці та за вказаних обставин у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на таємне повторне викрадення будь-якого чужого майна, поєднаного із проникненням у вищевказаний автомобіль в умовах воєнного стану.
Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне повторне викрадення будь-якого чужого майна, поєднаного із проникненням у вищевказаний автомобіль, в умовах воєнного стану, ОСОБА_5 , пересвідчившись у сприятливій обстановці, переконавшись, що за його злочинними діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає та вони залишаються непоміченими для оточуючих, керуючись корисливим мотивом, діючи умисно, таємно, повторно, шляхом ривку відчинив ліві задні двері автомобіля та проник до нього. Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, шляхом натискання кнопки, яка відчиняє багажне відділення, діючи умисно, керуючись корисливим мотивом, ОСОБА_5 з багажного відділення вказаного автомобіля таємно викрав: подовжувач марки «Makel» білого кольору, вартістю 190 гривень 80 копійок; автомагнітолу марки «Fantom» моделі «FP-327» чорного кольору, вартістю 609 гривень 24 копійок; перфоратор марки «Дніпро М», моделі «ВН-20» в корпусі чорно червоного кольору, вартістю 2666 гривень 74 копійки; домкрат торгівельної марки «Torin» в корпусі червоного кольору, вартість 1029 гривень 94 копійки; зарядний пристрій автомобільного торгівельної марки «Aligator», моделі АС 802, в корпусі чорного кольору, вартістю 723 гривень 46 копійок; болгарку (шліф машина кутова) моделі «BEST МШУ-125-1400 чорного кольору, вартістю 408 гривень 75 копійок, які належить ОСОБА_6 .
В подальшому, ОСОБА_7 , утримуючи викрадене майно при собі, місце скоєння злочину залишив та розпорядився вказаним викраденим майном на власний розсуд.
Таким чином, ОСОБА_7 заподіяв ОСОБА_6 майнової шкоди на загальну суму 5628 гривень 93 копійок.
Крім того, близько 12 години 00 хвилин 15.05.2022 ОСОБА_5 перебував на території гаражного кооперативу «Орбіта», що по вул. Космонавтів, 3, в м. Житомирі, а саме безпосередньо біля надбудови гаражного приміщення № НОМЕР_2 , що розташоване на даній території, де в ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у приміщення в умовах воєнного стану.
Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , піднявшись по сходах та пересвідчившись у сприятливій обстановці, переконавшись, що за його злочинними діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає та вони залишаються непоміченими для оточуючих, керуючись корисливим мотивом, діючи умисно, підійшов до дверей надбудови гаражного приміщення, які на той час були зачинені на врізний замок. В подальшому, ОСОБА_5 , застосувавши фізичну силу, штовхнув вхідні двері та в такий спосіб незаконно проник до вищевказаного приміщення.
Продовжуючи реалізацію свого умислу, перебуваючи в кімнаті вищевказаної надбудови, керуючись корисливим мотивом, в умовах воєнного стану, таємно викрав телевізор торгівельної марки «Samsung» моделі «UE55RU7402UXXH» вартістю 17466 гривень 33 копійки.
Утримуючи викрадене майно при собі місце вчинення злочину залишив та розпорядився викраденим на власний розсуд.
Таким чином, ОСОБА_5 , шляхом проникнення у приміщення таємно викрав чуже майно, яке належало потерпілому ОСОБА_8 , чим спричинив останньому майнової шкоди на загальну суму 17466 гривень 33 копійки.
08.06.2022 було проведено огляд за місця події що за адресою: АДРЕСА_2 , з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення.
У ході проведення огляду було виявлено та у подальшому вилучено до камери зберігання речових доказів Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, наступне майно: куртку жовтого кольору торгівельної марки «Jack Wolfskin», власником якого є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
Посилаючись на зазначене, з метою забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні, слідчий просить накласти арешт на зазначене у клопотанні майно.
Слідчий та власник (володілець) у судове засідання не з`явились, про розгляд клопотання повідомлені належним чином, причини неявки не повідомили.
Згідно з приписами ч.1 ст.172 КПК України, неявка власника майна та слідчого не перешкоджає розгляду клопотання слідчим суддею.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя доходить наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Частина перша ст. 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно з ч.11 ст. 170 ЦПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.
Слідчим суддею встановлено, що у провадженні Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирський області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесено 06.05.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000742, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.
Відповідно до копії протоколу огляду місця події від 08.06.2022, у ОСОБА_5 вилучено куртку жовтого кольору торгівельної марки «Jack Wolfskin», у якій він перебував під час вчинення злочину, про що повідомлено самим ОСОБА_5 .
Відповідно до змісту постанови слідчого Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області від 08.06.2022 про визнання предметів речовим доказом, куртку жовтого кольору торгівельної марки «Jack Wolfskin», визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000742.
Відповідно до ст. 167, 168 КПК України речі, які були вилучені під час огляду місця події, є тимчасово вилученим майном.
Під час вирішення клопотання слідчий суддя враховує обставини вчинення кримінального правопорушення, що вбачаються зі змісту доданих до клопотання наступних документів: витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, копії протоколу огляду місця події від 08.06.2022, копії заяви ОСОБА_5 про добровільну видачу куртки працівникам поліції від 08.06.2022, копії постанови про визнання предметів речовими доказами від 08.06.2022, які підтверджують, що зазначене в клопотанні майно може бути речовим доказом вчинення кримінального правопорушення за ознаками ч.4 ст.185 КК України, оскільки може містити сліди вчинення злочину та може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження; метою застосування даного виду забезпечення кримінального провадження є необхідність збереження речових доказів, недопущення їх втрати.
Враховуючи викладене, оскільки майно, на яке слідчий просить накласти арешт, є речовим доказом у кримінальному провадженні, з метою уникнення можливості його втрати, оцінивши розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя вважає за доцільне задовольнити подане клопотання.
Керуючись статтями 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на куртку жовтого кольору торгівельної марки «Jack Wolfskin», власником якої є ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника майна і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1