Житомирський апеляційний суд
Справа №296/4069/21 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Категорія ч. 1 ст. 185 КК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2022 року колегія суддів судової палати у кримінальних справах Житомирського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_2
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

з участю секретаря: ОСОБА_5

обвинуваченого: ОСОБА_6

захисника: ОСОБА_7

прокурора: ОСОБА_8

розглянула у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження за апеляційною скаргою першого заступника керівника Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_9 на ухвалу Корольовського районного суду м.Житомира від 02 лютого 2022 року, якою ОСОБА_6 звільнено від кримінальної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 185 КК України у зв`язку з дійовим каяттям, а кримінальне провадження закрито,

встановила:

Вказаною ухвалою суду було задоволено клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 та звільнено його від кримінальної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 185 КК України у зв`язку з дійовим каяттям, а кримінальне провадження закрито.

Речовий доказ: мобільний телефон марки «Iphone 12 Pro» в корпусі сірого кольору, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , S/N НОМЕР_3 , який передано на відповідальне зберігання до кімнати речових доказів Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ухвалено залишити на зберігання в камері речових доказів до вирішення спору про право власності на вказане майно в порядку цивільного судочинства.

Процесуальні витрати в розмірі 1372,88 гривень було віднесено на рахунок держави.

Прийняте рішення суд мотивував тим, що встановлено наявність обставин для звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям та закриття кримінального провадження.

Відповідно до ст.12 КК України, кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст.185 КК України, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_6 є проступком, після вчинення якого ОСОБА_6 щиро покаявся, активно сприяв розкриттю злочину, вперше притягається до кримінальної відповідальності, за місцем проживання посередньо характеризується, на обліку у лікаря-нарколога та лікаря-психіатра не перебуває. Обставини, які обтяжують покарання, відсутні. Спричинена матеріальна шкода повністю відшкодована, про що в судовому засіданні підтвердив представник потерпілої сторони.

В апеляційній скарзі перший заступник керівника Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_9 просить ухвалу суду в частині вирішення питання про процесуальні витрати скасувати та постановити нову ухвалу, якою стягнути з обвинуваченого ОСОБА_6 процесуальні витрати у кримінальному провадженні у розмірі 1372,88 грн.

Вказує, що ухвалою суду було віднесено на рахунок держави процесуальні витрати в розмірі 1372,88 грн. Разом з тим, КПК не передбачено віднесення процесуальних витрат на рахунок держави у випадку звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям.

На його переконання суд безпідставно мотивував своє рішення нормами, які регулюють порядок віднесення судових витрат при ухваленні виправдувального вироку або закриття кримінального провадження за реабілітуючими обставинами, а тому ухвала суду підлягає скасуванню у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінально процесуального закону.

Заслухавши доповідача, пояснення прокурора, який підтримав апеляційну скаргу, обвинуваченого та захисника, які заперечили щодо задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали провадження відповідно до вимог ст. 404 КПК України, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Висновок суду про звільнення ОСОБА_6 від кримінальної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 185 КК України у зв`язку з дійовим каяттям та закриття кримінального провадження щодо ОСОБА_6 у апеляційній скарзі не оспорюється.

Що стосується апеляційних доводів прокурора щодо необхідності вирішення питання про стягнення з ОСОБА_6 на користь держави витрат на проведення експертизи в кримінальному провадженні, то колегія суддів вважає їх слушними.

Так, питання поняття та розподілу судових витрат в кримінальному провадженні, в тому числі пов`язаних з залученням експертів, регулюються положеннями ст.ст. 122, 124-126 КПК України.

Положення ст. 126 КПК України про те, що суд вирішує питання про судові витрати вироком або ухвалою є загальними.

Приписами КПК України не обмежено процесуальну форму вирішення питання щодо розподілу процесуальних витрат виключно обвинувальним вироком.

Системний аналіз норм КПК України, зокрема глави 8, дозволяє прийти до висновку, що не стягнення процесуальних витрат з обвинуваченого можливе лише у випадках ухвалення судом виправдувального вироку або закриття кримінального провадження за реабілітуючими підставами.

Таким чином, суд повинен вирішити питання про розподіл процесуальних витрат у будь-якому рішенні, яким завершується розгляд кримінального провадження по суті, у тому числі й в ухвалі про закриття кримінального провадження у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Це узгоджується з правовим висновком викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду у справі №598/1781/17 від 17.06.2020 року.

Таким чином суд першої інстанції звільнивши ОСОБА_6 від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям та закривши кримінальне провадження, помилково прийшов до висновку, що процесуальні витрати в розмірі 1372,88 гривень необхідно віднести на рахунок держави.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що ухвала суду підлягає зміні та покладає обов`язок відшкодування витрат за проведення експертизи у розмірі 1372,88 грн. на ОСОБА_6 .

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407 КПК України, колегія суддів,-

постановила:
Апеляційну скаргу першого заступника керівника Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_9 задовольнити.

Ухвалу Корольовського районного суду м.Житомира від 02 лютого 2022 року щодо ОСОБА_6 змінити.

Стягнути з ОСОБА_6 процесуальні витрати на користь держави у розмірі 1372,88 грн.

В решті ухвалу суду залишити без змін.

Касаційна скарга на судове рішення може бути подана безпосередньо до Касаційного Кримінального суду в складі Верховного Суду протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції.

Судді: