Справа № 182/3923/22
Провадження № 1-кс/0182/1001/2022
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15.10.2022 м. Нікополь
Слідчий суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської обл..
ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в режимі відеоконферецзв`язку у м. Нікополі клопотання слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, відомості про вчинене кримінальне правопорушення за яким внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.10.2022 № 0001125 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваної
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження с. Східне, Нікопольського району, Дніпропетровської області, громадянки України, яка зареєстрована у АДРЕСА_1 , проживає у АДРЕСА_2 , не працює, із освітою середньо-спеціальною, не заміжня, судимості не має,
за участю сторін кримінального провадження
прокурора ОСОБА_4
(в режимі ВКЗ з власного пристрою)
підозрюваної ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,

в с т а н о в и в :

15 жовтня 2022 р. до Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської обл. надійшло клопотання слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, відомості про вчинене кримінальне правопорушення за яким внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.10.2022 № 0001125 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваної ОСОБА_5 .
Доводи клопотання
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що в провадженні СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області знаходяться матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.10.2022 № 0001125 за ознаками кримінального правопорушення /злочину/, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Органом досудового розслідуванням встановлено, що 08.10.2022, в вечірній час, точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_7 зі своєю співмешканкою ОСОБА_5 перебував за місцем свого фактичного мешкання, за адресою: АДРЕСА_3 , де розпивали алкогольні напої.
В ході розпивання алкогольних напоїв ОСОБА_5 повідомила ОСОБА_7 про те, що вона має намір розірвати з ним стосунки, в зв`язку з цим у них виникла словесна сварка.
В ході сварки ОСОБА_7 висловив ОСОБА_5 намір покінчити життя самогубством. З цією метою ОСОБА_7 за допомогою дроту зробив петлю, яку закріпив за люстру, однак не втримався та впав на підлогу.
Після чого ОСОБА_7 , перебуваючи в положенні лежачи на підлозі кімнати, продовжував сварку та виражатися на адресу ОСОБА_5 нецензурною лайкою.
В цей час у ОСОБА_5 , котра перебувала в приміщенні кімнаті разом з ОСОБА_7 , виник злочинний умисел, направлений на умисне вбивство, тобто умисне противоправне заподіяння смерті ОСОБА_7
08.10.2022 приблизно о 18.00 год. ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись в приміщенні кімнати спальні за адресою: АДРЕСА_3 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на умисне вбивство ОСОБА_7 , діючи умисно, дротом, який тримала, обома руками стискала органи шиї, внаслідок чого ОСОБА_7 втратив свідомість, однак продовжував подавати ознаки життя, тому ОСОБА_5 , бажаючи довести свій злочинний умисел, направлений на умисне вбивство ОСОБА_7 до кінця, направилася до приміщення кухні, де взяла зі столу кухонний ніж, із яким повернулася до приміщення спальні, де перебував ОСОБА_7 , та тримаючи ніж у правій руці, діючи з прямим умислом, нанесла один удар в область шиї зліва лежачому на підлозі ОСОБА_7 , чим спричинила останньому, згідно лікарського свідоцтва про смерть № 514 від 13.10.2022 тілесні ушкодження у вигляді травми зовнішньої яремної вени, масивної крововтрати, що і є безпосередньою причиною смерті, від отримання яких ОСОБА_7 помер на місці.
Після чого ОСОБА_5 зібрала свої речі та покинула приміщення квартири, при цьому зачинивши вхідні двері на ключ який їй дав ОСОБА_7 .
Дії ОСОБА_5 кваліфіковані за ч. 1 ст. 115 КК України вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.
13.10.2022 ОСОБА_5 о 17-00 год. була затримана в порядку ст. 208 КПК України.
14.10.2022 ОСОБА_5 було вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення /злочину/ передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Оскільки ОСОБА_5 вчинила умисний, особливо тяжкий злочин, за який передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від 7-ми до 15-ти років, вона повною мірою усвідомлює невідворотність покарання, що може спонукати її переховуватись від слідства та суду, після вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 зникла з місця його вчинення; може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні з метою зміни ними показів, так як з ними перебуває у родинних та дружніх відносинах, їй відомо місце їх проживання. Є ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме: може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; може незаконно впливати на свідків. Інші, більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти наявним ризикам, оскільки, особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт не зможуть запобігти ризику переховування від слідства та/або суду, впливу на свідків. У її оточенні немає осіб, які заслуговують на довіру й зможуть поручитися за виконання нею покладених на неї процесуальних обов`язків. Також, підозрювана не працює і не має законних джерел існування. З урахуванням викладеного, слідчий просить обрати їй запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Позиції учасників судового провадження.
Прокурор підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити, оскільки вважає, що є обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення /злочину/, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а також є ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам. Проти клопотання підозрюваної та її захисника про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту заперечує, вважаючи, що такий запобіжний захід не зможе запобігти наявним ризикам.
Підозрювана ОСОБА_5 заперечувала проти задоволення клопотання слідчого та просила застосувати щодо неї запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання її матері ОСОБА_8 АДРЕСА_2 . Стосовно вчиненого, пояснила, що це була з її сторони самооборона, так як ОСОБА_7 на неї морально тиснув. ОСОБА_7 був хворим на голову чоловіком. Тілесних ушкоджень він їй не спричиняв, тиснув на неї лише морально, погрожуючи покінчити життя самогубством. Після вбивства вона поїхала до свого хлопця і жила у нього 3-4 дня. Про скоєне не повідомляла нікому, так як розуміла, що вбитого і так знайдуть. Моральний тиск зі сторони ОСОБА_7 проявлявся у наступному: з мамою, вітчимом, сестрою говорити не можна, ходити нікуди не можна без нього і т.д. Також він висловлював постійні погрози, що повіситься. Піти від ОСОБА_7 вона могла, але він не давав можливості забрати речі. В цей день вона теж намагалася повіситися, так як там висіла петля, вона стала на стілець і засунула голову в петлю, але потім передумала. Познайомилася вона з ОСОБА_7 04.09.2022, спочатку просто спілкувалися. Потім він почав тиснути не неї, щоб вона переїхала до нього. Вона переїхала десь 01.10.2022, але відразу між ними почали виникати сварки, ОСОБА_7 на неї постійно тиснув, вона не витримала цього тиску і тому при самообороні його вбила. Просила застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту за місцем проживання її матері ОСОБА_8 АДРЕСА_2 . Матір її живе з чоловіком, який на даний час знаходиться в ЗСУ. Мати безробітна, перебуває на облік в центрі зайнятості. Зобов`язується не порушувати умови домашнього арешту, впливати на свідків вона не може, зобов`язується з`являтися за викликом до слідчого, прокурора, суду. Переховуватися від слідчого, суду вона наміру не має. У неї є старша сестра, вона проживає у м. Нікополі, одружена, працює в дитячому садку прибиральницею.
Захисник підозрюваної - адвокат ОСОБА_6 також заперечувала проти задоволення клопотання слідчого та просила застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою проживання її матері. Доказів того, що її підзахисна може переховуватись від слідства немає. Тримання під вартою, це занадто суворий вид запобіжного заходу. Сама тяжкість майбутнього покарання не може бути підставою для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Тому, оскільки прокурором не доведено, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти наявним ризикам, просить застосувати до її підзахисної запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Свідок ОСОБА_8 в судовому засіданні суду показала, що вона є матір`ю підозрюваної ОСОБА_5 . У неї є будинок, який належить їй на праві приватної власності, в якому вона проживає з чоловіком, який на даний час служить в ЗСУ. Вона не працює, перебуває на обліку в центрі занятості, отримає державну допомогу, також допомагає їй матеріально і чоловік. Згодна, щоб донька ОСОБА_5 перебувала під домашнім арештом у її будинку, вона буде надавати їй матеріальне забезпечення.
Оцінка та висновки слідчого судді
Вислухавши прокурора, підозрювану, захисника, свідка, слідчий суддя враховує наступне.
Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).
При обранні запобіжного заходу, слідчий суддя, суд, як це зазначено у ст. 178 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:
1) вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється;
3) вік та стан здоров`я;
4) міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;
5) наявність постійного місця роботи або навчання;
6) репутацію;
7) майновий стан;
8) наявність судимостей;
9) дотримання умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;
10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;
11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;
12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Як вбачається з наданих копій матеріалів, а саме з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, відомості про вчинене кримінальне правопорушення з правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 115 КК України, внесені до ЄРДР 13.10.2022 № 0001125.
14 жовтня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні вбивства, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині, а саме у вчиненні кримінального правопорушення /злочину/, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Таким чином, ОСОБА_5 є підозрюваною у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Щодо наявності обґрунтованої підозри
При вирішенні питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, однією з підстав є саме обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, яка, власне, випливає зі змісту процесуального рішення повідомлення про підозру.
Наявність обґрунтованої підозри є умовою законності застосування запобіжного заходу.
Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.
Звертаючись до практики ЄСПЛ, зокрема, в рішеннях «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom), «Лабіта проти Італії» (Labita v. Italy), «Мюррей проти Сполученого Королівства» (Murray v. the United Kingdom), «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану» (Ilgar Mammadov v. Azerbaijan), «Нечипорук і Йонкало проти України» (Nechiporuk and Yonkalo v. Ukraine), зазначається, що наявність «обґрунтованої підозри» передбачає існування фактів та інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ця особа могла вчинити злочин. Факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи, тобто мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема: електронним рапортом про подію; протоколом огляду трупа; протоколом обшуку; лікарським свідоцтвом про смерть; протоколами допиту потерплого, свідків та протоколом допиту самої підозрюваної.
Вказані докази є вагомими та дають обґрунтовані підстави для підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення /злочину/.
Ураховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що повідомлена ОСОБА_5 підозра на час розгляду клопотання відповідає мінімальному рівню обґрунтованості, тобто зазначені у клопотанні слідчого і додані до нього докази, досліджені в судовому засіданні, на мінімальному рівні підтверджують, що існують факти та інформація, які переконують у тому, що ОСОБА_5 могла вчинити кримінальне правопорушення за наведених обставин, а наявні в матеріалах клопотання докази у їх сукупності та взаємозв`язку є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».
Наявність ризиків, та їх обґрунтованість
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК України).
Так, у клопотанні слідчим заявлено наявність ризиків, передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризику переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні.
Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та суду.
Слідчий суддя вважає, що заявлений стороною обвинувачення ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України (переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду) об`єктивно існує, бо підозрювана, усвідомлюючи тяжкість можливого покарання у виді позбавлення волі строком від 7-ми до 15-ти років, яке їй загрожує у разі визнання її винуватою у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.
Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.
Крім того, наявність цього ризику підтверджується й тим, що після вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 залишила місце його вчинення.
Щодо ризику незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.
Що стосується наявності ризику незаконного впливу на свідків (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України), то вказаний ризик також існує. Підозрювана може незаконно впливати на свідків з метою зміни ними показів, так як перебуває з ними у родинних та дружніх відносинах. Вказаний ризик на даному етапі досудового розслідування існує.
Щодо можливості застосування запобіжного заходу.
Слідчий суддя враховує, що інкримінований ОСОБА_5 злочин належить до категорії особливо тяжких, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 7-ми до 15-ти років; доведення стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 даного кримінального правопорушення; доведення існування ризиків: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на свідків, а також те, що ОСОБА_5 не має постійного місця роботи та законних джерел доходів, зареєстрована не за місцем проживання матері, а за адресою дитячого будинку, що на переконання слідчого судді дає певну характеристику особі підозрюваної. Зважаючи на вищевикладені обставини у сукупності, слідчий суддя переконаний, що стороною обвинувачення доведено необхідність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
При цьому обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, що виключають можливість застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею не встановлено.
Застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти встановленим під час судового розгляду ризикам.
Так, особисте зобов`язання не зможе перешкодити можливості переховування підозрюваною та її незаконного впливу на свідків.
Жодних звернень щодо передачі ОСОБА_5 на поруки не надходило.
Домашній арешт щодо ОСОБА_5 застосувати недоцільно, оскільки, на думку слідчого судді, мати підозрюваної не зможе належним чином контролювати її поведінку. Підозрювана з матір`ю фактично не проживала, зі слів сестри ОСОБА_9 мешкала десь в м. Нікополі, де саме її сестра не знала. Також ОСОБА_9 повідомила слідчому, що у стані алкогольного сп`яніння ОСОБА_5 має неадекватну поведінку, одного разу намагалася її душити, кидалася на неї з ножем. Про такий випадок повідомив також і її чоловік ОСОБА_10 .
Отже з урахуванням тяжкості кримінального правопорушення /злочину/, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , доведення стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри та існування ризиків, передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також дані про особу підозрюваної, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. За таких обставин, клопотання слідчого підлягає задоволенню.
Зазначений висновок узгоджується і з позицією Європейського суду з прав людини, згідно якої тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під вартою, тому суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, в тому числі потерпілих, що вимагає більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства (наприклад, рішення «Ілійков проти Болгарії», «Москаленко проти України» та інш.).
Зважаючи на відомі обставини кримінального провадження, на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», слідчий суддя приходить до висновку про доведеність обставин, які виправдовують тримання підозрюваної під вартою.
Т.я. підозрювана підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення /злочину/, що поєднаний з насильством, згідно із ч. 4 ст. 183 КПК України, розмір застави їй не визначається.
Керуючись ст. 176-178, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, відомості про вчинене кримінальне правопорушення за яким внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.10.2022 № 0001125 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваної ОСОБА_5 - задовольнити.
Застосувати щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Строк дії ухвали про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів та строку досудового розслідування, тобто ухвала діє до 17-00 год. 10 грудня 2022 р.
Строк тримання під вартою обчислюється з моменту фактичного затримання, тобто з 17-00 год. 13.10.2022.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1