Справа № 442/3744/22
Провадження № 1-кс/442/1578/2022
У Х В А Л А

17 жовтня 2022 року місто Дрогобич Львівської області

Слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області клопотання Департаменту паливно - енергетичного комплексу, енергоефективності та житлово - комунального господарства Львівської обласної державної адміністрації про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.05.2022 за № 0000342, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

в с т а н о в и в:

Представник Департаменту паливно - енергетичного комплексу, енергоефективності та житлово - комунального господарства Львівської обласної державної адміністрації - ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді із клопотанням, в якому просить Скасувати арешт майна, а саме: на дві стальні електрозварні труби в ізоляції ВУС, діаметром 820мм, довжиною 12 метри кожна, загальною довжиною 24 метри погонні та дев`ять стальних електрозварних труб в ізоляції ВУС, діаметром 630мм, довжиною 12 метрів кожна, загальною довжиною 108 метрів погонних. Зобов`язати Дрогобицький РВП ГУНП у Львівській області повернути вказане майно його власнику, тобто Департаменту паливно-енергетичного комплексу, енергоефективності та житлово-комунального господарства Львівської обласної військової адміністрації.

В судове засідання з`явилася представник Департаменту паливно - енергетичного комплексу, енергоефективності та житлово - комунального господарства Львівської обласної державної адміністрації - ОСОБА_3 , в якому зазначила, що власником арештованого майна є держава в особі вказаного Департаменту і немає необхідності в подальшому у кримінальному продовженні застосовувати арешт майна, оскільки відсутні заперечення від заявника, що подав заяву на предмет арешту. Просила клопотання задовольнити та скасувати арешт на вище вказане майно задля запобіганню колапсу та забезпечення безперебійним водопостачанням мешканців Дрогобицького району.

На підставі ч. 1 ст. 107 КПК України слідчим суддею прийнято рішення про застосування технічних засобів фіксування судового засідання щодо розгляду даного клопотання про скасування арешту майна за допомогою програмно-апаратного комплексу «АКОРД».

Дослідивши матеріали клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Згідно зі статтею 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Однією із гарантій забезпечення законних інтересів осіб, які залучаються до участі в кримінальному провадженні (п.18 ст.3 КПК України) є саме судовий контроль законності обмеження конституційних прав і свобод людини при здійсненні кримінального провадження, який на досудовому розслідуванні здійснюється слідчим суддею.

Між тим, ст. 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт на майно накладається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами, згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як встановлено, 04.07.2022 слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 розглянув клопотання про арешт майна, та постановив ухвалу, якою наклав арешт на дві стальні електрозварні труби в ізоляції ВУС, діаметром 820мм, довжиною 12 метри кожна, загальною довжиною 24 метри погонні та дев`ять стальних електрозварних труб в ізоляції ВУС, діаметром 630мм, довжиною 12 метрів кожна, загальною довжиною 108 метрів погонних.

Разом з тим, ухвалою від 26.07.2022 про відмовлено у задоволенні клопотання про скасування арешту майна.

Крім цього, Департаментом подано повторне клопотання, яке ухвалою Дрогобицького міськрайонного суду відмовлено у задоволенні клопотання, в зв`язку з браком доказів, які б підтверджували право власності заявника на арештоване майно.

З матеріалів справи вбачається, що згідно договору підряду 17.07.2020 №14 від Товариством з обмеженою відповідальністю «Енергоресурс-монтаж» на замовлення Департаменту розвитку та експлуатації житлово-комунального господарства Львівської облдержадміністрації виконувалися роботи по об`єкту «Перенесення магістрального водогону» «Гірне-Дрогобич» з метою запобігання виникненню надзвичайної ситуації у Дрогобицькому районі Львівської області. Коригування».

Водночас, на підставі договору відповідального зберігання товарно-матеріальних цінностей (майна) від 31.12.2020 (між ТзОВ «Енергоресурс монтаж» та Департаментом розвитку та експлуатації житлово-комунального господарства Львівської обласної державної адміністрації) Товариством проводилося зберігання безоплатно матеріалів (в тому числі труби сталеві електрозварні зовнішній діаметр 630 мм та 820 мм в ізоляції ВУС, коліна трійники, а також фланці і засувки та інші матеріали).

Відповідно до ч. 2, 9 ст. 100 КПК України речовий доказ зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ, зобов`язана зберігати його у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Питання про долю речових доказів, які були надані суду, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. Такі докази повинні зберігатися до набрання рішенням законної сили. У разі закриття кримінального провадження слідчим або прокурором питання про долю речових доказів і документів вирішується ухвалою суду на підставі відповідного клопотання, яке розглядається згідно із статтями 171-174 цього Кодексу.

27.03.2019 в справі № 202/1452/18, провадження № 14-559 цс18 Велика Палата Верховного Суду підтвердила раніше сформовану правову позицію та зазначила, що у разі, якщо арешт на майно накладено у порядку, передбаченому КПК України, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право власності, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, має право оскаржити такі дії та звернутися до суду про скасування арешту лише у порядку кримінального судочинства. І такий порядок захисту прямо передбачений нормами КПК України і є ефективним.

Такий вид заходу кримінального провадження як арешт майна можливий лише щодо особи, яка підозрюється або обвинувачується або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність.

Так, слідчим суддею, серед іншого, взято до уваги ту обставину, що власником арештованого майна є держава в особі вказаного Департаменту і немає необхідності в подальшому продовженні арешту, оскільки відсутні заперечення від заявника, що подав заяву на предмет арешту. За таких обставин клопотання підлягає до часткового задоволення, тому, що Департаменту паливно-енергетичного комплексу, енергоефективності та житлово-комунального господарства Львівської обласної державної адміністрації необхідне арештоване майно для завершення передачі його КП «Дрогобичводоканал» Дрогобицької міської ради - з метою добудови і введення в експлуатацію об`єкту «Перенесення магістрального водогону «Гірне-Дрогобич» з метою запобігання виникненню надзвичайної ситуації у Дрогобицькому районі Львівської області» для забезпечення безперебійним, надійним водопостачанням 97,6 тисяч мешканців м. Дрогобич, м. Стебник, с. Болехів, с. Модричі Дрогобицького району Львівської області. Даний водопровід є необхідною (запасною, аварійною) ланкою критичної інфраструктури, що важливо в умовах воєнного стану в країні.

При цьому, обов`язок повернути власнику майно безпосередньо виникає у результаті скасування арешту майна, а відтак, не повинен окремо визначатись слідчим суддею.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 100, 107, 173-174, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання Департаменту паливно - енергетичного комплексу, енергоефективності та житлово - комунального господарства Львівської обласної державної адміністрації про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.05.2022 за № 0000342, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити частково.
Скасувати арешт майна на дві стальні електрозварні труби в ізоляції ВУС, діаметром 820мм, довжиною 12 метри кожна, загальною довжиною 24 метри погонні та дев`ять стальних електрозварних труб в ізоляції ВУС, діаметром 630мм, довжиною 12 метрів кожна, загальною довжиною 108 метрів погонних.

В іншій частині клопотання відмовити.

Копію ухвали слідчого судді не пізніше наступного дня після її постановлення надіслати старшому слідчому СВ Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області майору ОСОБА_4 , а також Департаменту паливно - енергетичного комплексу, енергоефективності та житлово - комунального господарства Львівської обласної державної адміністрації.

Ухвала слідчого судді, в силу ч. 3 ст. 309 КПК України, є остаточною та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення проти ухвали слідчого судді можуть бути подані під час підготовчого провадження у суді.

Повний текст ухвали слідчого судді оголошено 19 жовтня 2022 року.

Слідчий суддя
Дрогобицького міськрайонного суду
Львівської області ОСОБА_1