Справа №:755/8663/22
Провадження №: 1-кс/755/1648/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"09" вересня 2022 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дніпровського УР ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Коболчин Дністровського району Чернівецької обл., громадянина України, із середньою освітою, працюючого охоронцем ТОВ «Антікор плюс», одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , та АДРЕСА_3 , у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002714 від 07.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 194 КК України,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Дніпровського УР ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту ОСОБА_4 .

Клопотання погоджено прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 .

Клопотання мотивоване тим, що у провадженні СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002714 від 07.09.2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.15, ч. 2 ст. 194 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, 07.09.2022 року у ОСОБА_4 на ґрунті неприязних відносин з ОСОБА_7 виник злочинний умисел, спрямований на умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу, а саме транспортного засобу марки «Hyundai Sonata», н.з. НОМЕР_1 , білого кольору, яка належить ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на умисне пошкодження чужого майна, а саме транспортного засобу марки «Hyundai Sonata», н.з. НОМЕР_1 , білого кольору, який належить ОСОБА_7 , та обравши метод підпалу, як спосіб пошкодження чужого майна, що є загально небезпечним способом, та усвідомлюючи свої дії, ОСОБА_4 у невстановлений досудовим розслідуванням час, перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Дамбова, що поруч з Подільсько-Воскресенським мостом, завчасно підготував горючу рідину, яку залив до пластикової пляшки об`ємом 1,5 літра. У подальшому, реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу, усвідомлюючи суспільно небезпечний та протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, ОСОБА_4 , 07.09.2022 року приблизно о 08:48, перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Садова 1, де в цей час поруч з будинком №55 стояв припаркований транспортний засіб марки «Hyundai Sonata», н.з. НОМЕР_1 , білого кольору, дістав з поліетиленового пакету заздалегідь підготовлену пластикову пляшку об`ємом 1,5 літра, в середині якої знаходилась горюча рідина та розлив її поруч із автомобілем, та за допомогою стороннього джерела запалювання, здійснив підпал.

ОСОБА_4 вчинив всі дії, які вважав необхідними, що направлені на умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу, але злочин не було доведено до кінця, з причин, що не залежали від його волі.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 194 КК України, тобто в замаху на умисне пошкодження чужого майна, вчиненому шляхом підпалу.

Як зазначає слідчий у клопотанні, вина ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: рапортом від 07.09.2022 року; звітом про причину виникнення пожежі; заявою про злочин від 17.02.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 07.09.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 07.09.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 07.09.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 07.09.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 07.09.2022 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 07.09.2022 року; протоколом перегляду відеозапису від 07.09.2022 року; протоколом огляду місця події за адресою: АДРЕСА_4 ; протоколом огляду місця події за адресою: м.Київ, Дамбова; речовими доказами та іншими доказами в їх сукупності.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу на ОСОБА_4 покладається необхідність запобігти спробам переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий у клопотанні зазначає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 , зокрема виконання покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого та просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового дамашнього арешту. Крім того, прокурор зазначив, що у зв`язку з існуюванням ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного. Захисник ОСОБА_4 ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував проти застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового дамашнього арешту посилаючись на те, що підозра та ризики, які вказані у клопотанні, не обгрунтованні та не доведенні у судовому засіданні прокурором. Крім того, зазначив, що будь-яких доказів про вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення до клопотання не додано, у зв`язку з чим просив застосувати до ОСОБА_4 більш м`який запобіжний захід.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав доводи та прохання свого захисника.

Стаття 192 КПК України передбачає право слідчого за погодженням з прокурором звернутися із клопотанням про застосування запобіжного заходу до особи, яку затримано без ухвали про дозвіл на затримання за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. У ч. 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом. Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї. Статтею 184 КПК України визначено, що клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити: 1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа; 2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу; 5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; 7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу. Копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання. До клопотання додаються: 1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу; 3) підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Застосування запобіжного заходу до кожної особи потребує внесення окремого клопотання. Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права. Частиною 5 ст. 9 КПК України визначено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ). Згідно з ч. 5 ст. 193 КПК України будь-які твердження чи заяви підозрюваного, обвинуваченого, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується, або у будь-якому іншому правопорушенні. Відповідно до ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень. Судом було встановлено, що 07.09.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002714 були внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 194 КК України.

08.09.2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 194 КК України. Клопотання слідчого, погоджене із прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва, оформлене відповідно до вимог ст. 184 КПК України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання та якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України. До клопотання додані зібрані у кримінальному провадженні докази, які на думку слідчого та прокурора, обґрунтовують підозру у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого кримінального правопорушення, а саме: витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні № 0002714 від 07.09.2022 року; протоколи допиту свідків від 07.09.2022 року; протокол допиту потерпілого від 07.09.2022 року; протоколи огляду місця події від 07.09.2022 року; рапорт працівника поліції від 07.09.2022 року; протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 07.09.2022 року; протокол особистого обшуку затриманої особи від 07.09.2022 року; протокол допиту підозрюваного від 07.09.2022 року; звіт про причину виникнення пожежі; повідомлення про підозру від 08.09.2022 року; постанова про визнання та приєднання до матеріалів речових доказів від 08.09.2022 року; протокол перегляду відеозапису від 08.09.2022 року.

Відповідно до позиції ЄСПЛ, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року). При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України слідчий суддя на підставі наданих матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. КК України. Заслухавши прокурора, дослідивши у судовому засіданні всі письмові матеріали, які додані до клопотання, суд дійшов висновку, що на час розгляду клопотання слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні не доведено підстав для застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 , оскільки до клопотання не додано доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з інкримінованим йому злочином, або свідчать про вчинення ОСОБА_4 цього злочину, для встановлення наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 194 КК України, тому ризики, які зазначені у клопотанні, є сумнівними.
У зв`язку з наведеним, клопотання задоволенню не підлягає. . За таких обставин, керуючись вимогами ст. ст. 1-2, 7-29, 131, 132, 176-178, 184, 193, 194, 309, 310 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Дніпровського УР ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_4 відмовити.

Звільнити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти в залі суду.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали буде проголошено 12 вересня 2022 року о 15 годині 15 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1