СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/450/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 квітня 2022 року м.Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді: ОСОБА_1 ,
за участю секретаря: ОСОБА_2
провівши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні в м. Києві судове
засідання у кримінальному провадженні № 0000888 від 19.03.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,
сторони кримінального провадження:
прокурор: ОСОБА_4
захисник: ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Святошинського райсуду м. Києва перебуває кримінальне
провадження № 0000888 від 19.03.2021 року обвинуваченням ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Ухвалою Святошинського районного суду Києва від 14.02.2022 року обвинуваченому ОСОБА_3 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів до 14.04.2022 включно.
Судове провадження на підставі зазначеного обвинувального акту відносно
обвинуваченого ОСОБА_3 судом не завершено.
Прокурор в судовому засіданні заявила клопотання щодо продовження строку
запобіжного заходу ОСОБА_3 у виді тримання під вартою, оскільки обвинувачений
обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину та існують ризики, передбачені ст. 177 КПК
України, зокрема: можливість обвинуваченого переховуватись від суду, вчинити інший
злочин, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Захисник заперечував проти клопотання прокурора та просив відмовити у його задоволенні.
У зв`язку з введенням на території України воєнного стану та відсутністю технічної
можливості дистанційного зв`язку з ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції
України не вдалося забезпечити безпосередню участь, обвинуваченого ОСОБА_3 у
судовому засіданні. Крім того, за повідомленням керівництва вказаної установи відсутня
можливість доставити обвинуваченого до зали суду через введення на території України
воєнного стану.
Вважаю, що клопотання прокурора можливо розглянути без участі обвинуваченого,
виходячи з такого.
Статтею 64 Конституції України передбачена можливість введення в Україні воєнного
або надзвичайного стану. При цьому можуть встановлюватися певні обмеження прав і
свобод людини із зазначенням строку дії цих обмежень,
Згідно зі ст. 1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", воєнний стан - це
особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності.
24.02.2022 року відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» постановлено ввести в Україні воєнний стан строком на 30 діб та 14.03.2022 року часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.
Відповідно до статті 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" у період
воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної
Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав
людини, а також судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-
розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють
контр розвідувальну діяльність. діяльність,
Згідно статті 122 цього закону в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи
та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в
спосіб, визначені Конституцією України та законами України.
Повноваження судів, органів установ системи правосуддя, передбачені
Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути
обмежені.
Враховуючи вищевикладене, положення статті 2 КПК України (згідно якої завданнями
кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних
правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального
провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і
судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був
притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був
обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необгрунтованому
процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була
застосована належна правова процедура), положення ч.3 ст.331 КПК України (щодо
обов`язку суду розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під
вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту,
незалежно від наявності клопотань), введений на даний час на території України Указом
Президента воєнний стан, суд дійшов до висновку, що відсутність учасників судового
провадження не є перешкодою для розгляду питання доцільності продовження тримання
обвинуваченого під вартою.
Відповідно до ч. 6 ст. 615 КПК України у разі закінчення строку дії ухвали суду про
тримання під вартою та неможливості розгляду судом питання про продовження строку
тримання під вартою в установленому цим Кодексом порядку обраний запобіжний захід у
вигляді тримання під вартою вважаться продовженим до вирішення відповідного питання
судом, але не більше ніж на два місяці.
Заслухавши думку учасників кримінального провадження щодо доцільності
продовження тримання обвинуваченого під вартою, дослідивши матеріали кримінального
провадження, суд вважає доцільним продовжити тримання обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою, виходячи з наступного.
ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні злочину, який відповідно до ст. 12 КК
України відносяться до категорії особливо тяжкого, а тому являє собою значну суспільну небезпеку.
Також суд відповідно до вимог ст. 178 КПК України приймає до уваги інші дані про особу обвинуваченого, зокрема міцність його соціальних зв`язків, вік та стан здоров`я, тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому при винесенні обвинувального вироку.
Враховуючи стадію судового розгляду, суд вважає, що на даний час існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема, можливість обвинуваченого Веремійця АО,
ухилитися від суду та не виконати його процесуальні рішення (ризик переховування),
вартою, іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, вчинити інший злочин.
З огляду на викладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для
продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 у виді тримання під
вартою, оскільки будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.
Оскільки дане кримінальне провадження стосується злочину, поєднаного в
застосуванням насильства, суд, керуючись положеннями ч. 4 ст. 183 КПК України, не вбачає правових підстав для визначення розміру застави.
Керуючись статтями 17, 178, 183 ч. 4, 197, 331, 369 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4
задовольнити.
Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у виді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто по
05.06.2022 року включно, та утримувати його в Державній установі "Київський слідчий
ізолятор" Міністерства юстиції України.
У задоволенні клопотання сторони захисту - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляції через Святошинський
районний суд міста Києва до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її
оголошення.

СУДДЯ: ОСОБА_7