ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9367/22
провадження № 1-кс/753/1543/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"26" серпня 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі: слідчого судді ОСОБА_1 , з секретарем ОСОБА_2 ,
за участю: прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судового засідання в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 23 серпня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002645, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, громадянина України, українця, з неповною вищою освітою, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше несудимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,
в с т а н о в и в :
слідчий СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням із прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів стосовно підозрюваного ОСОБА_4 .

Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_4 , визначивши незаконне зберігання з метою збуту та збут особливо небезпечного наркотичного засобу обіг якого заборонено канабіс, як головне джерело для здобуття коштів і матеріальних благ для свого існування, з корисливих мотивів, всупереч врегульованих законом суспільних відносин щодо порядку обігу наркотичних засобів розробив план збуту особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено канабіс.

Реалізуючи свій протиправний умисел, направлений на незаконне зберігання з метою збуту та збут особливо небезпечного наркотичного засобу, ОСОБА_4 15 травня 2022 року, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, використовуючи мобільний додаток «Telegram», який був встановлений на належному йому мобільному телефоні створив телеграм-канал під назвою «Tavern» з метою конспірації, унеможливлення викриття його протиправної діяльності правоохоронними органами, пошуку потенційних наркозалежних споживачів, здійснення координаційних заходів, спрямованих на збут особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено канабісу.

Так, в невстановлений досудовим розслідуванням день, час та місці ОСОБА_4 , використовуючи додаток «Telegram», встановлений на належному йому мобільному телефоні, домовився з невстановленою досудовим розслідуванням особою, щодо незаконного придбання особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено канабісу, з метою подальшого збуту, шляхом отримання посилки у пошто маті служби експрес-доставки ТОВ «Нова Пошта».

Надалі, 23 серпня 2022 року приблизно о 18 год. 00 хв., за адресою: м. Київ, вул. Євгенія Харченка, буд. 25, ОСОБА_4 отримав посилку з поштомата № 35078 служби експрес-доставки ТОВ «Нова Пошта» у вигляді картонної коробки, всередині якої знаходилось дві пластикові ємності у формі відер в одному з яких знаходився полімерний пакет з речовиною зеленого кольору рослинного походження, що являє собою особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено канабіс, та почав покидати місце, тим самим придбав та розпочав зберігати особливо небезпечний наркотичний засіб з метою подальшого збуту.

Після цього, 23 серпня 2022 року приблизно о 18 год. 00 хв. за адресою: м. Київ, вул. Євгенія Харченка, буд. 25, працівниками поліції було затримано ОСОБА_4 , у якого в ході особистого обшуку в картонній коробці з маркуванням «Нова Пошта», що була при ньому, серед іншого було виявлено полімерний пакет, всередині якого знаходилась речовина рослинного походження зеленого кольору, яка є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом, масою 43,7 г., яку ОСОБА_4 , умисно, незаконно, протиправно, з корисливих мотивів, всупереч вимогам Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини та прекурсори» від 15 лютого 1995 року, «Порядку провадження діяльності, пов`язаної з обігом наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, та контролю за їх обігом», затвердженого постановою КМУ № 589 від 3 червня 2009 року, придбав та зберігав, з метою подальшого збуту.

Клопотання мотивоване тим, що, ОСОБА_4 , який офіційно не працює, проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше несудимий, обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 307 КК України, та існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України:

- вчинити інший злочин;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину. За вчинення вказаного злочину передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від семи до десяти років. Вказані обставини можуть спонукати підозрюваного до втечі з метою уникнення покарання;

- незаконно впливати на свідків, потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні. Потерпілий та свідки надають покази, які у своїй сукупності підтверджують вину підозрюваного у вчиненні злочину, тому з метою уникнення відповідальності, або її пом`якшення з боку підозрюваного може здійснюватися незаконний вплив на них, підозрюваний також може здійснювати вплив та тиск на потерпілого, свідків, адже останні судом безпосередньо не допитані, а підозрюваному відомо їх місце роботи та проживання.

При цьому більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного.

До підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання не може бути застосований у зв`язку з тим, що він не буде дієвим і не зможе стримати останнього від вчинення нових злочинів та останній буде переховуватися від органів досудового розслідування.

Запобіжний захід у вигляді особистої поруки не можливо застосувати у зв`язку з тим, що відповідно до ч. 1 ст. 180 КПК України особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя, суд вважатиме такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, проте з оточення підозрюваного вказані особи, які могли б бути поручителями відсутні.

Також до підозрюваного ОСОБА_4 не може бути застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у зв`язку з тим, що він не буде дієвим, останній буде переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

На підставі протоколу автоматичного розподілу від 26 серпня 2022 року вказане клопотання передане слідчому судді ОСОБА_1 .

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_7 у задоволенні клопотання слідчого просив відмовити та обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, зазначив, що підозрюваний свою вину у скоєному визнає, раніше до кримінальної відповідальності не притягався, в нього наявні тісні соціальні зв`язки, оскільки він проживає зі своєю матір`ю, є студентом і навчається в українському та польському університетах, підстав вважати, що ОСОБА_4 будь-яким шляхом буде впливати на свідків чи потерпілого немає.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію захисника, вину визнавав та щиро розкаювався, пояснив, що у зв`язку з війною втратив роботу та був вимушений займатись незаконною діяльністю для того щоб забезпечити себе.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши клопотання та долучені до нього копії матеріалів кримінального провадження № 0002645, слідчий суддя виходить з такого.

Відповідно до частини другої статті 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Відповідно до частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Групою слідчих СВ Дарницького УП ГУНП у місті Києві розслідується кримінальне провадження № 0002645, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 серпня 2022 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 307 КК України.

25 серпня 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 307 КК України.

З матеріалів кримінального провадження № 0002645 вбачається, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 передбаченого частиною другою статті 307 КК України кримінального правопорушення підтверджується - рапортом про виявлення кримінального правопорушення; протоколом затримання ОСОБА_4 ; протоколами допитів свідків; протоколом обшуку житлової квартири ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_3 ; протоколом огляду мобільного телефону, який належить ОСОБА_4 ; висновком експерта № СЕ-19/111-22/34672-НЗПРАП від 25 ерпня 2022 року; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Таким чином, з долучених до клопотання матеріалів вбачається, що існує висока ймовірність, що зазначені слідчим обставини мали місце, а ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 307 КК України. Причетність ОСОБА_4 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення підтверджується достатніми на цьому етапі розслідування доказами.

У разі визнання ОСОБА_4 винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років.

Ризик, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків та потерпілого, знищити, сховати або спотворювати будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що такі посилання не підтверджено будь-якими фактами або ж обставинами. Сам факт того, що показання свідків викривають підозрюваного не може свідчити про наявність у останнього намірів незаконно впливати на вказаних осіб. Речі та документи, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення було вилучено органом досудового розслідування та визнано речовими доказами, про що свідчать матеріали кримінального провадження, отже у ОСОБА_4 відсутній доступ по них.

Ризик вчинення ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення існує, оскільки, стороною захисту не спростовано, про відсутність офіційного законного джерела доходу, яке б давало йому можливість підтримувати достатній рівень життя.

Оцінюючи доводи слідчого про наявність ризику переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя враховує показання ОСОБА_4 про проживання разом з матір`ю в місті Києві. Вказане свідчить про міцні соціальні зв`язки ОСОБА_4 у суспільстві та суперечать твердженню слідчого про наявність ризику переховування від органів досудового розслідування.

Тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом серед усіх запобіжних заходів, передбачених Кодексом. Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, в тому числі незаконно впливати на потерпілого та свідків; підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті; слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених Кодексом (частина друга).

Крім наявності вказаних ризиків, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї (стаття 178 КПК України).

Визначивши такі критерії застосування слідчим суддею до особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, законодавець дотримав міжнародних стандартів щодо тримання під вартою, збалансував необхідність у забезпеченні ефективного здійснення кримінального провадження та права особи, щодо якої воно відкрито, на свободу та особисту недоторканність і передбачив тримання такої особи під вартою виключно на підставі вмотивованого судового рішення.

При цьому, у пункті 57 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Корнійчук проти України» наголошено, що обґрунтування будь-якого періоду тримання під вартою, незалежно від того, наскільки воно коротке, має бути переконливо продемонстроване органами влади; обов`язок посадової особи, яка відправляє правосуддя, надавати відповідні та достатні підстави затримання на додаток до наявності обґрунтованої підозри.

У рішенні у справі «Харченко проти України» ЄСПЛ зазначив, що при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (пункт 80). У рішенні у справі «Хайредінов проти України» вказаний суд, зокрема, дійшов висновку, що національні суди порушили пункт 1 статті 5 Конвенції, оскільки при ухваленні рішень не було розглянуто можливості застосування менш суворих запобіжних заходів, ніж тримання під вартою (§ 29, § 31).

Водночас слід врахувати юридичну позицію Конституційного Суду України, згідно з якою тримання під вартою за вмотивованим рішенням слідчого судді у розумінні частини другої статті 29 Конституції України відповідає принципу верховенства права та мінімізує ризик допущення свавілля, чого неможливо досягти, враховуючи виключно тяжкість злочину та не оцінюючи конкретних обставин справи, реальних причин, що обумовлюють необхідність у триманні особи під вартою, неможливість застосування інших, більш м`яких, запобіжних заходів (абзац дев`ятий пункту 4 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 25 червня 2019 року № 7-р/2019).

Доводи слідчого щодо усвідомлення ОСОБА_4 тяжкості можливого покарання слідчий суддя бере до уваги, проте вважає, що за необґрунтованості інших доводів тяжкість покарання не може бути єдиною підставою для застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу.

Частиною другою статті 181 КПК України передбачено можливість застосування домашнього арешту до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 307 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років, яке, враховуючи зміст статті 12 КК України, є тяжким злочином.

Обираючи вид запобіжного заходу ОСОБА_4 , слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою 307 КК України, передбачені пунктами 1, 2, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України ризики, оцінює в сукупності наведені у частині першій статті 178 КПК України обставини: вагомість доказів причетності ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, тяжкість можливого покарання, та вважає, що доводи клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є необґрунтованими, а до ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 днів.

Встановлені обставини вказують на існування суспільної потреби у застосуванні до ОСОБА_4 запобіжного заходу, пов`язаного із обмеженням свободи, тому жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж домашній арешт, не буде дієвим і не зможе запобігти існуючим ризикам впливу на потерпілого, свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Керуючись статтями 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в :
У задоволенні клопотання слідчого відмовити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 25 жовтня 2022 року.
Заборонити ОСОБА_4 цілодобово залишати житло за адресою: квартира АДРЕСА_4 .
Зобов`язати ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокуратури та суду.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання ним обов`язків, покладених судом, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Копію ухвали направити до Дарницького управління поліції ГУ НП у м. Києві для контролю за поведінкою ОСОБА_4 .
Дія ухвали закінчується 25 жовтня 2022 року.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1