Дата документу 21.07.2022 Справа № 645/531/21
Провадження №1-кп/554/626/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2022 року Октябрський районний суд м. Полтави у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в режимі відеоконференції об`єднане кримінальне провадження №0000419, №0000689, №0000317, №0000061, №0000140, №0000105, №0000082, №0000350, №0001125 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Октябрського районного суду м.Полтави перебувають об`єднаного кримінального провадження №0000419, №0000689, №0000317, №0000061, №0000140, №0000105, №0000082, №0000350, №0001125 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 185 КК України.

У підготовчому засіданні прокурор заявила клопотання про продовження обвинуваченому міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строк якої закінчується. В обґрунтування клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою посилалася на те, що існує обґрунтована підозра обвинуваченого у вчиненні інкримінованих йому правопорушень, а також наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, які стали підставою для обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу, та продовжують існувати і наразі їх вагомість не зменшилась. Більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти вищевказаним ризикам, тому просила продовжити ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 днів.

Обвинувачений в режимі відеоконференції, вважав за можливе проводити розгляд клопотання прокурора без участі його захисника, стосовно продовження строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою заперечував, просив зменшити йому розмір застави або застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Суд, вислухавши думку учасників судового засідання, прийшов до наступного висновку.

За вимогами частини третьої статті 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

У відповідності до ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати 2 місяців.

Згідно ч.1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Згідно вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про застосування запобіжних заходів відносно обвинуваченого, суд враховує вимоги п.3, п.4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини.

Так, суд враховує дані про особу обвинуваченого, який не має офіційної роботи та постійного доходу, не має міцних соціальних зв`язків, раніше неодноразово судимий; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінальних правопорушень; наявність ризиків, визначених п.п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КІІК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, спрямовані на переховування від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, у разі застосування до підозрюваного ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, не можливо запобігти вищевказаним ризикам, оскільки вони передбачають перебування на волі, що дає можливість негативно впливати на повне та всебічне встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні та ухилитися від суду.

З огляду на конкретні обставини, особу обвинуваченого, на суспільну небезпечність діяння, а також тяжкість покарання за кримінальні правопорушення, у вчиненні яких обвинувачується останній, суд прийшов до висновку, що наразі не перестали існувати ризики, які стали підставою для обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме, визначені п.п.1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому доцільно продовжити обвинуваченому строк тримання під вартою терміном на 60 днів.

При цьому, суд враховує положення ч. 3 ст. 183 КПК України, відповідно до якого, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбачених цим Кодексом.

Як встановлено, ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 12.07.2021 року ОСОБА_4 визначено розмір застави у розмірі 45 400 грн.

Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до положень п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину становить від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При визначенні розміру застави, суд враховує практику ЄСПЛ, яка є джерелом права в Україні, зокрема у рішенні від 20 листопада 2010 року у справі Мангурас проти Іспанії Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції, покликані забезпечити явку обвинуваченого в судове засідання. Сума застави повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку. Іншими словами, розмір застави повинен визначатись тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави чи дій проти поручителів у випадку відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного,враховуючи характеристику особи обвинуваченого, наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, тяжкість вчинених кримінальних правопорушень, які згідно ст.12 КК України віднесено до нетяжких злочинів, суд вважає за необхідне обвинуваченому зменшити розмір застави до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (із розрахунку 2 481,00 гривень), вважаючи, що внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Таким чином, клопотання прокурора підлягає частковому задоволенню.

У зв`язку із неявкою захисника обвинуваченого та потерпілих підготовче засідання слід відкласти.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 177, 183, 372, 376 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити частково.
Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів, тобто до 18 вересня 2022 року.
Клопотання обвинувачення про зменшення розміру застави задовольнити.
Зменшити розмір застави ОСОБА_4 до 10 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить в сумі 24 810 (двадцять чотири тисячі вісімсот десять) грн., у національній грошовій одиниці яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем), яку необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України вПолтавській області (Отримувач ТУ ДСА України в Полтавській області, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26304855, банк отримувача ДКСУ, м.Київ, МФО 820172, рахунок отримувача UA0015950).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі протягом її дії.

Після внесення визначеної суми застави обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти звільнити.

У разі внесення такої застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 наступні обов`язки: 1) прибувати за викликом до прокурора чи суду; 2) не відлучатися з Харківської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) утримуватися від спілкування із свідками та іншими особами з приводу обставин вчинення інкримінованих йому злочинів; 4) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Підготовче засідання у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 185 КК України відкласти на 06 вересня 2022 року на 14.30 год.
Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Октябрський районний суд м. Полтави з підстав, передбачених ст. 394 КПК України, протягом 5 днів з дня її проголошення.
Повний текст ухвали оголошено 21.07.2022 року о 16.55 год.

Суддя Октябрського районного
суду м.Полтави ОСОБА_1