справа № 274/2876/22 провадження № 1-кс/0274/754/22

У Х В А Л А 24.06.22 року м. Бердичів
23.06.2022 р. слідчий СВ Бердичівського РВП ОСОБА_2 за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням, згідно якого просить накласти арешт на майно із забороною користування та розпорядження ним, а саме на:
- поламаний кухонний табурет, на поверхні якого наявні численні нашарування речовини бурого кольору;
- порожню пляшку з-під вина «Мікадо слива»;
- два кухонних ножа з білими рукоятками, кухонну виделку з білою рукояткою та господарчі ножиці чорного кольору;
- уламки совка синьо-сірого кольору, на яких наявні численні нашарування речовини бурого кольору;
- уламки скла від розбитої скляної банки, на поверхні яких наявні нашарування речовини бурого кольору;
- господарчий віник, на поверхні якого наявні нашарування речовини бурого кольору;
- плакат із зображенням Юлії Тимошенко, на поверхні якого наявні нашарування речовини бурого кольору, належних ОСОБА_4 .
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 22.06.2022 р. близько 17 год. ОСОБА_5 , перебуваючи в квартирі АДРЕСА_1 , у ході бійки зі ОСОБА_6 , 1975 р.н., перевищив межі необхідної оборони та заподіяв останньому тілесні ушкодження у вигляді порізів обличчя, рук, закритої травми грудної клітини, правобічного пневмотораксу.
22.06.2022 р. в ході огляду місця події квартири АДРЕСА_1 було виявлено та вилучено вище зазначене майно.
Відповідно до вимог ст.ст. 167-168 КПК України вилучене вказане вище майно являється тимчасово вилученим. Відповідно до ст. 98 КПК України вилучене майно являється речовим доказом.
Дослідивши клопотання та додані до нього докази, слідчий суддя приходить до висновку про повернення клопотання прокурору для усунення недоліків, виходячи з наступного.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Також слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 КПК України.
Крім того, виходячи з беззастережних приписів, що містить ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Разом з тим, ознайомившись з клопотанням та доданими до нього документами, слідчий суддя встановив, що у клопотанні не зазначено документів, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Так, із фабули клопотання встановлено, що між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , перебуваючи в квартирі АДРЕСА_1 , відбулася бійка, вході якої ОСОБА_6 заподіяно тілесні ушкодження.
При цьому, слідчий просить накласти арешт на майно, яке належить ОСОБА_7 .
До матеріалів клопотання долучено заяву ОСОБА_4 від 22.06.2022 р. про надання дозволу працівникам поліції на огляд житла, а саме: квартири АДРЕСА_1 .
Однак, жодних доказів на підтвердження того, що квартира АДРЕСА_1 , належить ОСОБА_4 на праві власності або перебуває у його користуванні, до клопотання слідчим не додано. У зв`язку з чим, слідчий суддя позбавлений можливості встановити взаємозв`язок між майном, на яке просить накласти арешт слідчий, та його власником/ користувачем.
Слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Вищевикладене свідчить про те, що клопотання про арешт майна подано до суду без додержання вимог ст. 171 КПК України, тому, враховуючи зазначені вище суттєві недоліки, які містяться в клопотанні слідчого, слідчий суддя приходить до висновку про повернення даного клопотання прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення зазначених в ухвалі суду недоліків.
На підставі викладеного, керуючись статтями 170, 171, 172 Кримінального процесуального Кодексу України, слідчий суддя,-
п о с т а н о в и в :
Встановити строк в сімдесят дві години для усунення зазначених в ухвалі суду недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1