Справа № 495/3226/22
№ провадження 1-кс/495/1010/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 травня 2022 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Білгород-Дністровському клопотання слідчого СВ №1 Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку с.Заслучне, Красилівського району Хмельницької області, громадянку України, зареєстровану за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючу за адресою: АДРЕСА_2
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,
В С Т А Н О В И В:

28.05.2022 року слідчий відділення №1 СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.
1 - Виклад обставин, зазначених у клопотанні.
21 травня 2022 року, приблизно о 21.00 годині, ОСОБА_4 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, знаходячись у верандному приміщенні будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , в ході раптово виниклої сварки з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реалізуючи умисел, направлений на протиправне заподіяння смерті останньому, усвідомлюючи можливість настання суспільно небезпечних наслідків в результаті своїх дій, умисно, використовуючи сокиру з дерев`яним руків`ям, як знаряддя злочину, взяла обома руками вказану сокиру та умисно нанесла потерпілому ОСОБА_7 декілька ударів обухом сокири в життєво важливий орган - область голови справа, в результаті чого останній впав на підлогу приміщення веранди поблизу дверей однієї з кімнат домоволодіння.
Продовжуючи свій злочинний умисел, направлений на умисне протиправне заподіяння смерті потерпілому, ОСОБА_4 умисно нанесла ще декілька ударів обухом вищевказаної сокири в життєво важливий орган - область голови з права, чим спричинила тілесні ушкодження у вигляді перелому склепіння черепу, набряку мозку, та інших внутрішньочерепних травм.
Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за ознаками: умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині. 27 травня 2022 року о 04:30 годині ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
27 травня 2022 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України за ознаками: умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.
Метою застосування запобіжного заходу до підозрюваної ОСОБА_4 є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Підставою застосування запобіжного заходу до підозрюваної ОСОБА_4 є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Крім наявності вказаних ризиків, необхідно врахувати: достатність доказів про вчинення підозрюваною ОСОБА_4 кримінального правопорушення; відсутність постійного джерела доходу у підозрюваної; ОСОБА_4 не має міцних соціальних зв`язків в місці постійного проживання, відсутнє постійне місце роботи; ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання виключно у вигляді позбавлення волі від семи до п`ятнадцяти років; може незаконно впливати на свідків, які наразі не допитані в повному обсязі по кримінальному провадженню та потерпілого з метою викривлення їх показань; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення перебуваючи на свободі, навіть при покладенні на неї відповідних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КГІК України (наприклад з метою впливу чи залякування свідків); перебуваючи на волі, ОСОБА_4 може залишити місце проживання, ухилитися від суду, продовжити вчиняти інші протиправні діяння, через що застосування до неї більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти вказаним ризикам.
На підставі викладеного, враховуючи що жоден з більш м`яких заходів не здатен запобігти зазначеним вище ризикам, слідчий просив застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення застави як запобіжного заходу, строком на 60 днів з поміщенням до державної установи «Ізмаїльський слідчий ізолятор № 22» .
2 - Доводи сторін.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив задовольнити.
Підозрювана ОСОБА_8 та її захисник адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні просили відмовити у задоволенні клопотання та застосувати більш м`який вид запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
3 - Мотивація суду.
З матеріалів клопотання вбачається, що досудове розслідування здійснюється у кримінальному провадженні №0000579 від 26 травня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Вивчивши матеріли клопотання, заслухавши думку учасників процесу, приходжу до наступного.
Відповідно до положень ст.176 КПК України передбачені такі види запобіжних заходів: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному КПК України.
Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.
Згідно зі ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
3.1 - Наявність обґрунтованої підозри.
В рамках кримінального провадження №0000579 27 травня 2022 року на підставі положень ст. 276 КПК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці с. Заслучне, Красилівського району Хмельницької області, громадянці України, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , в силу ст.89 КК України вважається такою, що не має судимості, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України за ознаками: умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.
Відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, ОСОБА_4 27.05.2022 в порядку ст.208 КПК України було затримано безпосередньо після вчинення злочину.
Вина ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 26.05.2022, протоколом огляду місця події (додатковим) від 27.05.2022, протоколом огляду предмета, показаннями допиту потерпілої ОСОБА_9 , допитами свідків: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , лікарським свідоцтвом про смерть ОСОБА_7 та іншими доказами по справі.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч.2 ст.177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві немає чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч.2 ст.8 КПК України). Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення було доведено ознаки можливого складу злочину та зважаючи на викладену мотивацію у попередніх абзацах, можна дійти висновку, що надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно вчинення ОСОБА_4 дій, що кваліфікуються за ч.1 ст.115 КК України.
3.2 - Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий чи прокурор.
Слідчий суддя оцінює наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Сторона обвинувачення зазначає, що існують підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_4 може:
- переховуватись від органів досудового розслідування або суду, адже будучи обізнаним в тому, що підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, може бажати уникнути кримінальної відповідальності та подальшого відбуття покарання;
- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
- незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні;
- вчинити інше більш тяжке кримінальне правопорушення.
Ймовірність переховування ОСОБА_8 значно зростає, оскільки тяжкість покарання, що їй загрожує, в сукупності з обґрунтованістю підозри дають підстави вважати, що особа може переховуватися у разі, якщо подальші слідчі дії будуть вказувати на його причетність до зазначеного злочину, з урахуванням усіх обставин слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду.
Відповідно до абзацу 36 Рішення ЄСПЛ по Справі «Москаленко проти України»
(Заява № 37466/04) від 20.05.2010 суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Враховуючи серйозність висунутих щодо підозрюваного обвинувачень, державні органи можуть виправдано вважати, що такий ризик існує.
Оскільки встановлено наявність ризику переховуватись від органу досудового розслідування, передбачених ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що до ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід.
3.3 - Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Обґрунтовуючи необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_4 слід зазначити, що особисте зобов`язання не може бути застосовано, у зв`язку з тим, що це найбільш м`який запобіжний захід і він не відповідає тяжкості вчиненого злочину, особі підозрюваного та встановленим під час досудового розслідування ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Особиста порука не може бути застосована, також, в силу того, що не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених ст.194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу.
Застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту або застави недоцільно, оскільки такий захід забезпечення кримінального провадження в цілому не зможе гарантовано запобігти ризикам, зазначеним вище, для досягнення завдання кримінального провадження забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, так як підозрювана ОСОБА_4 знаючи, що вона підозрюється у скоєнні особливо тяжкого злочину за умисне вбивство, за яке передбачене покарання, у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може вдатися до спроб переховуватися від органу досудового розслідування.
Вирішуючи питання про застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, керуючись ч.2 ст.197 КПК України, зазначає, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання, тобто з 27.05.2022 року.
3.4 - Застосування відносно підозрюваного альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.
Частиною 3 ст.183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч.4 ст.183 КПК України.
При вирішення питання про визначення розміру застави, слідчий суддя вважає за необхідне скористатись правом, визначеним ч.4 ст.183 КПК України, за змістом якої суд вправі не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, оскільки злочин, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , вчинено з застосуванням насильства, а отже слід застосувати запобіжний захід без визначення відповідного розміру застави.
З урахуванням викладених обставин, а також досліджених в судовому засіданні матеріалів, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, а також зважаючи на можливість впливати на свідків, переховуватись від органу досудового розслідування слідчий суддя дійшов висновку, що буде доцільним та достатнім для запобігання ризикам кримінального провадження застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Керуючись ст. ст. 176-178, 183, 193, 194, 196, 376 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ №1 Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор» строком на 60 діб, тобто до 25.07.2022 включно.
Строк тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_4 вираховувати з моменту затримання, тобто з 27.05.2022 року.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1