Справа № 201/3634/22
Провадження №1-кс/201/1136/2022
У Х В А Л А
іменем України
21.06.2022 р. м.Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі головуючого слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у м. Дніпрі скаргу ОСОБА_3 про визнання бездіяльності дізнавача сектору дізнання ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області щодо розгляду клопотань про долучення доказів та зміну правової кваліфікації у рамках кримінального провадження № 0000251, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.05.2022 р.,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська з даною скаргою на бездіяльність дізнавача ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області щодо не розгляду клопотання адвоката ОСОБА_4 про долучення доказів від 07.06.2022 р. та клопотання про зміну правової кваліфікації кримінального прапорушення від 10.06.2022 р. та надання вмотивованої відповіді на зазначені клопотання.

В обґрунтування скарги ОСОБА_3 зазначає, що дані клопотання орган дізнання в установлений законом строк не розглянув і станом на день подання скарги, жодної відповіді чи постанови про розгляд клопотань на його адресу не надходило.

ОСОБА_3 звернувся в суд з заявою про розгляд справи без його участі, скаргу просив задовольнити з підстав викладених у скарзі.

Суд, з метою прийняття процесуального рішення по справі в розумні строки, враховуючи положення ч. 6 ст. 9 КПК України, вважає за необхідне застосувати загальні засади кримінального провадження, передбачені ст. 28 КПК України та розглянути дану скаргу без участі заявника.

Представник ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області в судове засідання не з`явився, про дату, місце та час судового засідання був повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив, що з врахуванням вимог ч. 3 ст. 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до ст. 107 КПК України у зв`язку з відсутністю учасників кримінального провадження, фіксування судового засідання за допомогою технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного правового висновку з таких підстав.

Пунктом 1) ч.1 ст.303 КПК України передбачено, що під час досудового розслідування може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

У відповідності до положень ст. 220 КПК України розгляд клопотання під час досудового розслідування слідчим, прокурором має здійснюватися в строк не більше трьох днів з моменту його подання, про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка його заявила. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Отже, якщо клопотання задовольняється, слідчий чи прокурор повинен забезпечити виконання прохання, про яке зазначається у клопотанні особою, що його заявила. Для цього слідчий або прокурор, керуючись статтями 111, 112 КПК, надсилає заінтересованій стороні повідомлення про проведення процесуальної дії або прийняте процесуальне рішення. У цьому повідомленні зазначаються такі відомості: прізвище та посада слідчого, прокурора; адреса установи, яка здійснює повідомлення, номер телефону чи інших засобів зв`язку; ім`я (найменування) особи, яка повідомляється, та її адреса; найменування (номер) кримінального провадження, в рамках якого здійснюється повідомлення; процесуальний статус, в якому перебуває особа, що повідомляється; дата, час та місце проведення процесуальної дії, про яку повідомляється особа; інформація про процесуальну дію (дії), яка буде проведена, або про здійснену процесуальну дію чи прийняте процесуальне рішення, про які повідомляється особа; вказівка щодо необов`язковості участі в процесуальній дії та її проведення без участі особи, яка повідомляється, в разі її неприбуття; підпис (ст. 112 КПК).

Виходячи із вищевказаних норм кримінально-процесуального закону, по клопотанню сторони захисту слідчий або прокурор повинен виконати вимоги ст. 220 КПК України, оскільки у разі не розгляду у передбачений законом строк клопотання сторони захисту, у останньої настає право оскаржити бездіяльність слідчого, прокурора до слідчого судді, який у відповідності до положень п.18) ч.1 ст.18 КПК України здійснює судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Виходячи з дослівного тлумачення норми ст. 220 КПК України, слідчим або прокурором повинна прийматися постанова про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання.

Суд встановив, що клопотання були направлені та отримані ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області, але у порядку ст. 220 КПК України не розглянуті, про результати розгляду ОСОБА_3 не повідомлений.

Згідно ч.2 ст.8 та ч.5 ст.9 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні та кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Такі приписи процесуального закону узгоджуються із Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», якою зобов`язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права.

Практика Європейського Суду з Прав Людини щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування … має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (див. рішення у справі, «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

А, в рішенні ЄСПЛ у справі «Бучинська проти України» Суд констатував факт того, що не може дійти висновку, що органи влади зробили усе від них залежне для забезпечення оперативного та всебічного вжиття заходів для збору доказів, встановлення місцезнаходження та притягнення до відповідальності винних (див. рішення у справі «Бучинська проти України» заява № 35493/10 від 30.04.2015, п. 49), бо за потреби зростаючих високих стандартів у сфері захисту прав людини та основоположних свобод, неминуче вимагається більша рішучість при оцінці порушень основоположних цінностей демократичного суспільства (див. рішення у справі «Сельмуні проти Франції, заява № 235803/94, параграф 95, «Нечипорук і Йонкало проти України», заява №42310/04, параграфи 148, 149), оскільки тягар доведення можна покласти на органи влади, адже саме вони мають надати задовільні та переконливі пояснення (див. рішення у справі «Салман проти Туреччини, заява №21986/93, п. 100, «Нечипорук і Йонкало проти України», заява №42310/04, параграф 150).

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що скарга ОСОБА_3 підлягає задоволенню шляхом зобов`язання уповноваженої особи підрозділу дізнання ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області розглянути клопотання шляхом винесення відповідного процесуального рішення за наслідками їх розгляду.

Зі змісту скарги вбачається, що ОСОБА_3 також просить визнати бездіяльність уповноважених осіб сектору дізнання ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області щодо не розгляду даних клопотань такою, що не відповідає вимогам кримінального процесуального закону.

Проте, суд вважає, що вимоги у цій частині скарги задоволенню не підлягають, так як згідно ч. 2 ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарги слідчий суддя за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може ухвалити ухвалу про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Ухвалення ухвали про визнання бездіяльності такою, що не відповідає вимогам кримінального процесуального закону, даною нормою закону не передбачена.

На підставі вищевикладеного, керуючись п.18) ч.1 ст. 3, ст.ст.2,25,28,110,303-307,369-372 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_3 задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважену особу сектору дізнання ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області невідкладно розглянути клопотання адвоката ОСОБА_4 про долучення доказів від 07.06.2022 р. та клопотання про зміну правової кваліфікації кримінального правопорушення від 10.06.2022 р. у рамках кримінального провадження № 0000251, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.05.2022 р. і, прийняти законне та обґрунтоване рішення згідно до вимог КПК України, про що повідомити заявника.

У задоволенні частини інших вимог - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя
Жовтневого районного суду
м. Дніпропетровська ОСОБА_1