Чортківський районний суд Тернопільської області
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2022 року Справа № 608/567/22
Номер провадження1-кс/608/373/2022

Слідчий суддя Чортківського районного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши в відкритому судовому засіданні в місті Чорткові клопотання прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні -- заступника керівника Чортківської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні за № 0000024 від 15 січня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 Кримінального кодексу України,--

В С Т А Н О В И В:

СВ Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000024 від 15.01.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 203-2 ч.1 КК України.

На адресу Чортківської окружної прокуратури 06.07.2022 надійшла ухвала слідчого судді від 04.07.2022, якою клопотання про накладення арешту з матеріалами повернуто прокурору на доопрацювання та встановлено строк 72 години.

З`ясовано, що 01 лютого 2022 року о 16:27 годин у чергову частину Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області по телефону з лінії «102» надійшло повідомлення від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , про те, що по АДРЕСА_2 функціонує заклад з метою надання доступу до азартних ігор та лотерей, які проводяться у мережі Інтернет.

01 липня 2022 року на підставі ухвали слідчого судді Чортківського районного суду ОСОБА_1 , датованої 30 червня 2022 року, проведено санкціонований обшук у вище вказаному приміщенні, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , внаслідок якого виявлено та вилучено наступні речі:

1)28 системних блоків, кожен з яких пронумерований;

2)30 моніторів, кожен з яких пронумерований;

3)два монітори марки «Nec», один системний блок марки «DeLL»;

4)один чорний калькулятор з надписом «Brilliant», який можна використовувати для того, щоб рахувати гроші;

5)одну електричну переноску, чорного кольору, до якої приєднано чорний електричний продовжувач;

6)три маніпулятора «мишка» з надписом «Genius» на кожному з них;

7)ще один маніпулятор мишка з надписом «DeLL»;

8)одну клавіатуру, чорного кольору, з надписом «VINGA»;

9)один чорний металевий предмет з надписом «PRO INTELLECT TECHNOLOGY», який може використовуватися для того, щоб перевіряти, чи не фальшиві гроші;

10)один чорний металевий предмет, до нижньої частини якого приклеєна етикетка з друкованим надписом «Чернівці 1 Принтер чеків» і який може використовуватися для того, щоб роздруковувати чеки;

11)один жорсткий диск (вінчестер) з надписом «Western Digital»;

12)вісім ковриків для мишки;

13)одну плату оперативної пам`яті комп`ютера;

14)дев`ять рулонів паперу, який може використовуватися для роздруківки чеків;

15)одну прозору, поліетиленову торбинку, в якій є дві частини від замка, один ключ, 6-ть в`язок з ключами, на кожній з яких є по два ключа і по одній бирці з номером і які можуть використовуватися для доступу до комп`ютерної техніки, за допомогою якої здійснюється гральний бізнес;

16)один ключ, до якого прив`язаний шнурок, до якого степлером приєднана частина аркуша паперу, жовтого кольору, на якій наявні рукописні, пояснюючі надписи, наступного змісту, виконані барвником, синього кольору: «ключ від задніх дверей», що може свідчити про наявність запасного виходу у тому приміщенні, в якому проводиться гральний бізнес і який потрібний для того, щоб через запасний вихід вийти з того приміщення у випадку необхідності, тобто непомітно втекти з нього, так як гральний бізнес є заборонений;

17)один поліетиленовий пакет, до якого приклеєна етикетка з надписом «BUROMAX» і в якому є різнокольорові резинки, призначені для затискання грошей, здобутих у результаті грального бізнесу;

18)акт виконаних робіт від 25 травня 2022 року на 1-му аркуші;

19)картонну коробку у формі прямокутного паралепіпеда, на якій є рукописний надпис, виконаний барвником, синього кольору, наступного змісту: « Генадій Власник»;

20)вкладиш до стартового пакету «Київстар» з абонентським номером « НОМЕР_1 »;

21)гроші в сумі 4999 гривень, які на момент обшуку перебували у металевому сейфі, що зачинявся на замок, а тому є підстави вважати, що вони отримані внаслідок грального бізнесу.

З метою встановлення обставин кримінального правопорушення, призначення комп`ютерно-технічної експертизи, а також інших експертиз з метою отримання інформації, яку може бути використано як доказ на підтвердження або спростування обставин кримінального провадження, у тому числі щодо використання вказаного майна як знаряддя чи засобу вчинення кримінального правопорушення, одержання цього майна чи грошей внаслідок злочинної діяльності, а також інших обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, необхідні спеціальні в галузі судових експертиз.

Вказані експертизи можливо провести лише у випадку надання вказаного майна разом з інформацією, що на ньому міститься.

З огляду на викладене, на даний час у кримінальному провадженні необхідно накласти арешт на вказане майно з метою його збереження як речового доказу, який зберіг на собі сліди кримінального правопорушення.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та спеціальної конфіскації.

Згідно з ч.1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У даному випадку це всі вилучені під час обшуку речі, в тому числі комп`ютерна техніка, яка містить на собі інформацію, що може бути використана як доказ факту заняття гральним бізнесом.

За вказаних обставин вилучені під час обшуку речі є речовими доказами в розумінні ст. 98 КПК України.

Окрім того, відповідно до вимог ст. 96-1 та п. 1, 3 ч. 1 ст. 96-2 КК України спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу та застосовується у разі, якщо гроші, цінності та інше майно одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна та були предметом кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), а у разі, коли його не встановлено, - переходять у власність держави.

Відповідальність за вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України передбачено у виді штрафу від десяти тисяч до сорока тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю строком на один рік.

З`ясовано, що комп`ютерна техніка, яка була вилучена під час обшуку 01.07.2022 ймовірно використовувалась для заняття гральним бізнесом, а тому є предметом кримінального правопорушення, а вилучені грошові кошти у сумі 4999 гривень можуть бути одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення, та до них може бути застосована спеціальна конфіскація.

Метою накладення арешту на системні блоки, монітори та іншу техніку та майно, а також гроші, що були вилучені під час обшуку 01.07.2022, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України є необхідність збереження речових доказів, у зв`язку з проведенням ряду судових експертиз та спеціальної конфіскації вказаного майна.

У випадку втручання у вказане майно сторонніми особами, зокрема, порушення його цілісності, пошкодження, знищення чи переховування наявні ризики втрати чи спотворення/знищення інформації, що міститься на ньому, яка буде використана у кримінальному провадженні з метою досягнення його завдань, визначених ст. 2 КПК України.

Встановлено, що зазначене майно знаходилось у приміщенні, розташованому в м. Копичинці, вул. Шевченка, 8, Чортківського району, яке відповідно до договору позики від 07.2021 перебуває в користуванні ТОВ «Трансфікінфосейл» в особі директора ОСОБА_5 та згідно з актом прийому передачі приміщення від 07.2021 прийнято Користувачем в користування. Відтак, єдиним користувачем приміщення по вул. Шевченка, 8, в м. Копичинці Чортківського району, та відповідно майна, що знаходиться у ньому є ТОВ «Трансфікінфосейл» в особі директора ОСОБА_5 .

Вказані обставини підтверджуються показами свідка ОСОБА_6 , яка надала органу досудового розслідування документи щодо позики вказаного приміщення та підтвердила наведені у них обставини, зокрема про те, що єдиним користувачем приміщення по АДРЕСА_2 є ТОВ «Трансфікінфосейл» в особі директора ОСОБА_5 , якому були передані ключі від нього та ні вона, ні будь-які інші особи потрапити у приміщення не могли.

Факт функціонування закладу по АДРЕСА_2 , що перебувало в користуванні ТОВ «Трансфікінфосейл» в особі директора ОСОБА_5 підтверджується показами свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які неодноразово перебували у вказаному приміщенні, у якому функціонував заклад з надання доступу до азартних ігор та лотерей, які проводяться в мережі Інтернет та останні були клієнтами вказаного закладу впродовж кількох років.

Відтак вказаними доказами підтверджено, що вилучені речі і документи з приміщення по АДРЕСА_2 на підставі ухвали слідчого судді про надання дозволу на обшук належать ТОВ «Трансфікінфосейл» в особі директора ОСОБА_5 .

Водночас, до показів ОСОБА_5 слід відноситись критично та розцінювати як спосіб уникнення від відповідальності.

Окрім того, на підтвердження вказаних обставин, слід звернути увагу, що 06.04.2022 проведено огляд приміщення по АДРЕСА_3 , у якому виявлено речі і документи (зокрема, комп`ютерна техніка), що свідчать про функціонування аналогічного закладу з надання доступу до азартних ігор та лотерей, які проводяться в мережі Інтернет. Крім того, згідно з договором оренди від 01.05.2018 орендарем вказаного приміщення також є ТОВ «Трафіконфосейл» в особі ОСОБА_5 .

Враховуючи наведене, досудовим розслідуванням на підставі зазначених доказів в сукупності встановлено, що власником речей і документів, які виявлено і вилучено 01.07.2022 під час обшуку у приміщенні будинку №8 по вулиці Шевченка в м. Копичинці Чортківського району є ТОВ «Трансфікінфосейл» в особі директора ОСОБА_5 .

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів та спеціальної конфіскації.

Заступник керівника Чортківської окружної прокуратури ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, надала клопотання, в якому просила розгляд клопотання проводити без її участі, підтримує в повному обсязі.

В клопотанні прокурор посилається на те, що вказане майно належить ТОВ ""Трафікінфосейл", директором якого є ОСОБА_5 .. Останній в судове засіданні не з`явився, про час та місце судового розгляду повідомлений в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 135 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, приходить до наступних висновків.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України).

Відповідно до ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Кримінальне процесуальне законодавство України повинно застосовуватися з урахуванням практики Європейського суду з прав людини /далі - ЄСПЛ/.

У силу cтатті 16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Кримінальним процесуальним законом визначено, що обов`язок здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні покладається на слідчого суддю.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст. 131 КПК України, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів.

Під заходами забезпечення кримінального провадження прийнято розуміти передбачені КПК заходи примусового характеру, які застосовуються за наявності підстав та в порядку, встановленому законом, з метою запобігання і подолання негативних обставин, що перешкоджають або можуть перешкоджати вирішенню завдань кримінального провадження, забезпеченню його дієвості.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Згідно з ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частиною 2 статті 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 4 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 2 ч. 2 цієї статті цього Кодексу, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України. Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за ціною, вищою чи нижчою за ринкову вартість, і знала або повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій з ознак, передбачених п. 1-4 ч. 1 ст. 96-2 КК України, а саме:

1) одержане внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна;

2) призначалось (використовувалось) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) було предметом кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), а у разі, коли його не встановлено, - переходять у власність держави;

4) було підшукане, виготовлене, пристосоване або використане як засіб чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), який не знав і не міг знати про їх незаконне використання.

Разом з тим, згідно зі ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п. 3 та 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 2 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вказані норми узгоджується зі статтею 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав та основоположних свобод /далі - Конвенція/, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

Зазначені положення кримінального процесуального закону також узгоджуються з практикою ЄСПЛ, у відповідності до якої володіння майном повинно бути законним (рішення ЄСПЛ у справі «Іатрідіс проти Греції» 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення ЄСПЛ у справі «Антріш проти Франції» від 22 вересня 1994 року та у справі «Кушоглу проти Болгарії» від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення ЄСПЛ у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції» від 23 вересня 1982 року). Тобто, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення ЄСПЛ у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» від 21 лютого 1986 року).

Крім того, у своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 Конвенції полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

З клопотання прокурора про накладення арешту на майно вбачається, що воно подано з метою збереження речових доказів та спеціальної конфіскації, оскільки в клопотанні прокурор посилається на те, що комп`ютерна техніка ймовірно використовувалась для заняття гральним бізнесом, а тому є предметом кримінального правопорушення, а вилучені грошові кошти у сумі 4999 гривень можуть бути одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та до них може бути застосована спеціальна конфіскація.

Так, за правилами ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до статті 100 КПК України на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України та згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя, суд накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

Згідно статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому, закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Разом з тим, як вбачається з наданих матеріалів, сторона обвинувачення, обґрунтовуючи своє клопотання в розумінні вимог ст. 132 КПК України, не надала достатніх і належних доказів тих обставин, на які послалась у клопотанні, а слідчий суддя, в свою чергу, у відповідності до ст. 94 КПК України, оцінивши надані докази з точки зору їх достатності та взаємозв`язку для прийняття рішення, приходить до висновку про недоведеність обставин для накладення арешту на комп`ютерну техніку та грошові кошти, виходячи з наступного.

В матеріалах клопотання не міститься доказів того, що комп`ютерна техніка та грошові кошти є речовими доказами, а відповідна постанова органу досудового розслідування про визнання цього майна речовим доказом у кримінальному провадженні є формальною.

В постанові слідчого СВ Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_9 від 02 липня 2022 року про визнання і приєднання до матеріалів кримінального провадження в якості речових доказів не міститься обґрунтування, якому чи яким із критеріїв ч. 1 ст. 98 КПК України відповідають зазначені комп`ютерна техніка та грошові кошти і яке відношення вони мають як речові докази до кримінального провадження з правовою квалікацією за ч. 1 ст. 203-2 КК України, згідно якої передбачена відповідальність за організація або проведення азартних ігор без ліцензії на провадження відповідного виду діяльності з організації та проведення азартних ігор, що видається відповідно до закону або випуск чи проведення лотерей особою, яка не має статусу оператора лотерей, або організація чи функціонування закладів з метою надання доступу до азартних ігор чи лотерей, які проводяться в мережі Інтернет.

При цьому підстав, на яких слідчий зробив висновок про набуття зазначеними вилученими речами статусу речового доказу, та мотивів, з яких він дійшов думки про відповідність цього майна вимогам ст. 98 КПК України в постанові не зазначено. Твердження в постанові про те, шо вилучені під час обшуку речі, в тому числі комп`ютерна техніка, доказують той факт, що у вказаному приміщенні проводився гральний бізнес, мають характер припущення.

Таким чином, зазначене вище майно, а саме: 1) 28 системних блоків, кожен з яких пронумерований; 2) 30 моніторів, кожен з яких пронумерований; 3) два монітори марки «Nес», один системний блок марки «Dell»; 4) один чорний калькулятор з надписом «Вrilliant»; 5) одну електричну переноску, чорного кольору, до якої приєднано чорний електричний продовжувач; 6) три маніпулятора «мишка» з надписом «Genius» на кожному з них; 7) ще один маніпулятор мишка з надписом «Dell»; 8) одну клавіатуру, чорного кольору, з надписом «VINGA»; 9) один чорний металевий предмет з надписом «PRO INTELLECT»; 10) один чорний металевий предмет, до нижньої частини якого приклеєна етикетка з друкованим надписом «Чернівці 1 Принтер чеків»; 11) один жорсткий диск (вінчестер) з надписом «Western Digital»; 12) вісім ковриків для мишки; 13) одну плату оперативної пам`яті комп`ютера; 14) дев`ять рулонів паперу; 15) одну прозору, поліетиленову торбинку, в якій є дві частини від замка, один ключ, 6-ть в`язок з ключами, на кожній з яких є по два ключа і по одній бирці з номером; 16) один ключ, до якого прив`язаний шнурок, до якого степлером приєднана частина аркуша паперу, жовтого кольору, на якій наявні рукописні, пояснюючі надписи, наступного змісту, виконані барвником, синього кольору: «ключ від задніх дверей»; 17) один поліетиленовий пакет, до якого приклеєна етикетка з надписом «ВUROMAX» і в якому є різнокольорові резинки, призначені для затискання грошей; 18) акт виконаних робіт від 25 травня 2022 року на 1-му аркуші; 19) картонну коробку у формі прямокутного паралепіпеда, на якій є рукописний надпис, виконаний барвником, синього кольору, наступного змісту: « НОМЕР_2 ОСОБА_10 »; 20) вкладиш до стартового пакету «Київстар» з абонентським номером « НОМЕР_1 »; 21) гроші в сумі 4999 гривень, - жодним чином не відповідають ознакам речових доказів в рамках кримінального провадження № 0000024 від 15 січня 2022 року.

При цьому, застосовуючи положення п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя зазначає, що стандарт доведення «достатні підстави», необхідність застосування якого у даній ситуації передбачає ч. 3 ст. 170 КПК, не вимагає від сторони обвинувачення надання безумовних та беззаперечних доказів, а передбачає необхідність наведення достатньо вагомих фактів та об`єктивних відомостей, але не припущення, аналіз яких у їх взаємозв`язку між собою дозволяє дійти висновку про відповідність вилученого майна критеріям речових доказів.

Беручи до уваги вищевказані правові норми, якими регулюється порядок визнання речових доказів в кримінальному провадженні та порядок застосування інституту забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку, що доводи, наведені органом досудового розслідування в клопотанні про арешт майна є необґрунтованими, а підстави для накладення арешту на майно, визначені ст. 170 КПК України, в даному провадженні відсутні, оскільки вказані об`єкти не відповідають вимогам статті 98 КПК України, якою визначено поняття речових доказів, потреби досудового розслідування не виправдовують таку ступінь втручання як арешт комп`ютерної техніки та грошей, у права їх власників.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 170, 172, 173, 175 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні -- заступника керівника Чортківської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні за № 0000024 від 15 січня 2022 року, виявлене і вилучене 1 липня 2022 року під час обшуку в приміщенні будинку АДРЕСА_2 , а саме:
1) 28 системних блоків, кожен з яких пронумерований;
2) 30 моніторів, кожен з яких пронумерований;
3) два монітори марки «Nес», один системний блок марки «Dell»;
4) один чорний калькулятор з надписом «Вrilliant»;
5) одну електричну переноску, чорного кольору, до якої приєднано чорний електричний продовжувач;
6) три маніпулятора «мишка» з надписом «Genius» на кожному з них;
7) ще один маніпулятор мишка з надписом «Dell»;
8) одну клавіатуру, чорного кольору, з надписом «VINGA»;
9) один чорний металевий предмет з надписом «PRO INTELLECT»;
10) один чорний металевий предмет, до нижньої частини якого приклеєна етикетка з друкованим надписом «Чернівці 1 Принтер чеків»;
11) один жорсткий диск (вінчестер) з надписом «Western Digital»;
12) вісім ковриків для мишки;
13) одну плату оперативної пам`яті комп`ютера;
14) дев`ять рулонів паперу;
15) одну прозору, поліетиленову торбинку, в якій є дві частини від замка, один ключ, 6-ть в`язок з ключами, на кожній з яких є по два ключа і по одній бирці з номером;
16) один ключ, до якого прив`язаний шнурок, до якого степлером приєднана частина аркуша паперу, жовтого кольору, на якій наявні рукописні, пояснюючі надписи, наступного змісту, виконані барвником, синього кольору: «ключ від задніх дверей»;
17) один поліетиленовий пакет, до якого приклеєна етикетка з надписом «ВUROMAX» і в якому є різнокольорові резинки, призначені для затискання грошей;
18) акт виконаних робіт від 25 травня 2022 року на 1-му аркуші;
19) картонну коробку у формі прямокутного паралепіпеда, на якій є рукописний надпис, виконаний барвником, синього кольору, наступного змісту: « НОМЕР_2 ОСОБА_10 »
20) вкладиш до стартового пакету «Київстар» з абонентським номером « НОМЕР_1 »;
21) гроші в сумі 4999 гривень.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга Тернопільському апеляційному суду через Чортківський районний суд протягом п`яти днів з дня її оголошення, або в той же строк з дня отримання її копії.

Повний текст ухвали оголошений 20 липня 2022 року о 16-й годині.

Слідчий суддя: ОСОБА_1