УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2022 року
м. Київ

справа № 461/3875/22
провадження № 51-2730впс22

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду

у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
обвинувачених ОСОБА_5 ,
ОСОБА_6 ,
ОСОБА_7 ,
захисника ОСОБА_8 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про направлення матеріалів кримінального провадження щодо них з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів,

встановив:

Клопотання, які надійшли до Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, про направлення матеріалів кримінального провадження щодо них з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, мотивовані тим, що останнє кримінальне правопорушення, яке інкриміноване обвинуваченим, вчинено в м. Києві, крім цього обвинувачені також проживають на території м. Києва, всі суди столиці здійснюють правосуддя, а потерпілі у провадженні відсутні, тому справу повинен розглядати не Галицький районний суд м. Львова, а один із судів м. Києва.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_8 клопотання підтримав та просив їх задовольнити та направити справу до одного з судів з м. Києва.

Обвинувачені також підтримали подані клопотання та просили їх задовольнити.

Іншим учасникам судового провадження було належним чином повідомлено про день і час розгляду клопотання, у судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Заяв про відкладення розгляду клопотання від них не надійшло.

Дослідивши наявні матеріали та перевіривши доводи, наведені у клопотаннях, суд дійшов висновку, що останні не підлягають задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 34 КПК питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.

Разом з тим Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» на території України введено воєнний стан із 05:30

24 лютого 2022 року строком на 30 діб, строк дії якого надалі було продовжено.

Суд встановив, що 29 липня 2022 року до Галицького районного суду м. Львова надійшов обвинувальний акт стосовно ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , обвинувачених у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 358 КК, та ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК.

Як передбачено ч. 9 ст. 615 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) у редакції, що діяла на час направлення вказаного провадження до суду, під час дії воєнного стану обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності скеровуються та розглядаються судами, в межах територіальної юрисдикції яких закінчено досудове розслідування, а в разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати відповідним судом правосуддя найбільш територіально наближеним до нього судом, що може здійснювати правосуддя, або іншим судом, визначеним у порядку, передбаченому законодавством.

Кримінальне провадження розслідувалось слідчим слідчого управління ГУ НП у Львівській області та затверджено прокурором Львівської обласної прокуратури у

м. Львові (пр-т. Шевченка, 17-19).

У зв`язку з цим прокурор обґрунтовано направив кримінальне провадження для розгляду до Галицького районного суду м. Львова.

25 серпня 2022 року набрали чинності зміни до ч. 9 ст. 615 КПК та було визначено, що під час дії воєнного стану обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності скеровуються та розглядаються судами, у межах територіальної юрисдикції яких вчинено кримінальне правопорушення, а в разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати відповідним судом правосуддя ? судом, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що закінчив досудове розслідування, або іншим судом, визначеним у порядку, передбаченому законодавством.

Таким чином, нова редакція передбачає, що за загальним правилом кримінальні провадження направляються для розгляду за місцем вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 32 КПК кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, ? суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування. Дія цього абзацу не поширюється на кримінальні провадження, що віднесені до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду згідно з правилами ст. 33-1 цього Кодексу.
Пунктом 1 ч. 1 ст. 34 КПК передбачено передачу кримінального провадження на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил територіальної підсудності.

Відповідно до вимог п. 5 ч. 2 ст. 291 КПКфактичні обставини кримінального правопорушення, у тому числі час та місце вчинення злочину, викладаються в обвинувальному акті так, як це вважає встановленим прокурор.

Як убачається з обвинувального акта, останній епізод найбільш тяжкого діяння пов`язаного зі збутом підробленого документа, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК, було скоєно на території м. Львова.

У зв`язку з цим доводи обвинувачених про те, що діяння вчинено на території м. Києва, не ґрунтується на фактичних обставинах викладених в обвинувальному акті.

Згідно з ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо: 1) до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності; 2) після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду; 3) обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження; 4) ліквідовано суд або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження. До початку судового розгляду у виняткових випадках кримінальне провадження (крім кримінальних проваджень, що надійшли на розгляд Вищого антикорупційного суду) з метою забезпечення оперативності та ефективності кримінального провадження може бути передано на розгляд іншого суду за місцем проживання обвинуваченого, більшості потерпілих або свідків, а також у разі неможливості здійснювати відповідним судом правосуддя (зокрема, надзвичайні ситуації техногенного або природного характеру, епідемії, епізоотії, режим воєнного, надзвичайного стану, проведення антитерористичної операції).

Колегія суддів не знаходить достатніх підстав для застосування приписів ч. 1 ст. 34 КПК, про передачу справи до іншого суду з метою забезпечення ефективності розгляду кримінального провадження, оскільки, крім посилань на те, що обвинувачені проживають у м. Києві, інших істотних доводів не вказано, в тому числі необґрунтовано неможливість проведення судових засідань у режимі відеоконференцій. Будь-яких обґрунтувань щодо місця проживання свідків у клопотанні не наводиться, а сторона обвинувачення перебуває в м. Львові.

З огляду на викладене, клопотання обвинувачених про направлення кримінального провадження стосовно них для розгляду до одного із судів м. Києва слід залишити без задоволення.

Керуючись статтями 32, 34, ч. 9 ст. 615 КПК, Верховний Суд

постановив:

Клопотання обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про направлення матеріалів кримінального провадження щодо них з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3