СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
пр. № 1-кс/759/1566/22

ун. № 759/6190/22

14 червня 2022 року слідчий суддя Святошинського районного суду міста Києва ОСОБА_1 розглянувши клопотання слідчого Відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_2 , яке погоджене старшим групи прокурорів прокурором Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт майна, подане в кримінальному провадженні №0000010 відомості які 16.01.2020 року внесені до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3, 4, 5 ст. 191, ст. 366 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Святошинського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого Відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_2 , яке погоджене старшим групи прокурорів прокурором Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт майна, подане в кримінальному провадженні №0000010 відомості які 16.01.2020 року внесені до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3, 4, 5 ст. 191, ст. 366 КК України.

Перевіривши дане клопотання вимогам ст. 171 КПК України, долучені до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для повернення його слідчому для усунення недоліків, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Зі змісту клопотання про арешт майна та доданих до нього копій документів та інших матеріалів не вбачається, що підозрюваному повідомлено про підозру, на майно якого слідчий просить накласти арешт, не зазначено обґрунтування накладення такого арешту, та порушено суб`єктний склад осіб, яким за ч. 6 ст. 170 КПК України надано право звернення з таким клопотанням.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи зазначені вище обставини у їх сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання сторони обвинувачення про арешт майна, у відповідності до ч. 3 ст. 172 КПК України, підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 170 - 172, 309 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого Відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_2 , яке погоджене старшим групи прокурорів прокурором Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт майна, подане в кримінальному провадженні №0000010 відомості які 16.01.2020 року внесені до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3, 4, 5 ст. 191, ст. 366 КК України повернути прокурору Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , для усунення недоліків.

Встановити прокурору Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 строк у 72 години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на дану ухвалу може бути подано під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_4