Справа № 308/4318/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 квітня 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.04.2022 за №0000413, -
в с т а н о в и в:
До слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 263 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.04.2022 за №0000413, в якому орган досудового розслідування просить накласти арешт на металевий кастет, який було вилучено в ході огляду місця події від 05.04.2022 за адресою м. Ужгород, вул. Набережна Незалежності, біля ЗОШ №1, який упаковано до спец, пакету НПУ ГСУ №7303520.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 05.03.2022 року близько 23 год. 18 хв., з адресою м. Ужгород, вул. Набережна Незалежності, біля ЗОШ №1, у громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході проведення поверхневої перевірки, було виявлено металевий предмет, ззовні схожий на кастет.
В ході огляду місця події, що проводився 05.04.2022 в м. Ужгород по вул. Набережна Незалежності, було виявлено та вилучено предмет ззовні схожий на кастет, який було упаковано до спец пакету НПУ ГСУ №7303520.
Клопотання мотивоване тим, що вилучений під час проведення огляду місця події, металевий предмет ззовні схожий на кастет відноситься до тимчасово вилученого майна. А тому, з метою встановлення об`єктивної істини в даному кримінальному провадженні, а також враховуючи, що вищевказаний кастет, має значення речового доказу, слідчий просить накласти арешт.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя виходить з наступного.
Слідчим суддею встановлено, що у провадженні Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області знаходиться кримінальне провадження, відомості про яке внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань за 06.04.2022 за №0000413, з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 263 КК України.
У межах даного кримінального провадження орган досудового розслідування звернувся з клопотанням про накладення арешту на майно, зокрема на металевий кастет, який було вилучено в ході огляду місця події від 05.04.2022 за адресою м. Ужгород, вул. Набережна Незалежності, біля ЗОШ №1, який упаковано до спец, пакету НПУ ГСУ №7303520.
Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, та може бути застосований на підставі ухвали слідчого судді за результатами звернення прокурора, слідчого за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільного позивача з клопотанням про арешт майна.
Частиною 2 статті 171 КПК України встановлені вимоги до такого клопотання, зокрема, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Підставою арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Як встановлено слідчим суддею, клопотання слідчого подане з порушенням ст. 171 КПК України: слідчим не наведено підстав відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Окрім цього, відповідно до ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.
З наданих суду матеріалів не вбачається можливим встановити дані про особу власника майна, а відтак позбавляє суд можливості сповістити його про розгляд даного клопотання.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Таким чином, позаяк подане прокурором клопотання не містить відповідного обґрунтування правових підстав накладення арешту на майно, а також повних відомостей про власника тимчасово вилученого майна, а отже не відповідає вимогам ст. 171 КПК України, з огляду на те, таке підлягає поверненню прокурору із наданням строку в сімдесят дві години для усунення виявлених недоліків.
Керуючись ст. 171, 172 КПК України, слідчий суддя, -
п о с т а н о в и в:
Клопотання слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.04.2022 за №0000413 - повернути слідчому для усунення недоліків.
Встановити строк сімдесят дві години для усунення недоліків клопотання про арешт майна.
Роз`яснити, що тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду
Закарпатської області ОСОБА_1