Справа № 577/2430/22
Провадження № 1-кс/577/984/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"22" серпня 2022 р.

Конотопський міськрайонний суд Сумської області в складі:слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Конотопі Сумської області клопотання старшого слідчого СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000405 від 07.06.2022 року про продовження строку тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, освіта професійно-технічна, не одруженого, проходить військову службу в ВЧ НОМЕР_1 на посаді старшого стрільця, раніше не судимого,

який підозрюється у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 15 - п. 1, п. 5 ч.2 ст.115 КК України,

В С Т А Н О В И В :

22 серпня 2022 року старший слідчий СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_6 звернулася до суду з клопотанням, погодженим з прокурором, ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою на 60 діб без визначенням розміру застави відносно ОСОБА_4 .

Своє клопотання обґрунтовує тим, що у невстановлений досудовим розслідуванням час, дату та місці за невстановлених обставин ОСОБА_4 , діючи в порушення вимог Постанови ВР України № 2471-Х11 від 17.06.21992 «Про право власності на окремі види майна», Положення про дозвільну систему, затвердженого Постановою КМУ № 576 від 12.10.1992, Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної і холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими та аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та зазначених патронів, а також боєприпасів до зброї та вибухових матеріалів, затвердженої Наказом МВС України №292 від 12.04.1999 незаконно придбав вибуховий пристрій гранату РГД-5, та почав незаконно зберігати її при собі. 07.06.2022 року близько 17:40 год. на озері «Кандибино» по вул. М. Немолота в м. Конотопі ОСОБА_4 , незаконно зберігаючи при собі вищевказаний вибуховий пристрій, кинув в бік раніше незнайомих ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , таким чином застосувавши її відносно останніх.

У клопотанні також зазначено, що 07.06.2022 року близько 17:40 год. на озері «Кандибино» по вул. М. Немолота в м. Конотоп ОСОБА_4 , маючи при собі вибуховий пристрій, помітив двох раніше незнайомих йому чоловіків, які сиділи на березі озера рибачили, а саме ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . У цей час, на фоні раптово виниклих неприязних відносин у ОСОБА_4 виник умисел на умисне вбивство двох осіб, вчинене способом, небезпечним для життя багатьох осіб. Реалізовуючи свій злочинний умисел, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки у вигляді протиправного заподіяння смерті іншим людям та бажаючи їх настання, дістав з кишені власних штанів вибуховий пристрій, з якого витягнув скобу та кинув на землю у бік ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , а сам почав тікати з місця події, після чого вказаний пристрій вибухнув. Таким чином, вчинивши усі дії, які він вважав необхідними для доведення умислу на вбивство до кінця, ОСОБА_4 з місця скоєння злочину втік, проте наслідків у вигляді смерті ОСОБА_7 та ОСОБА_8 не настало, а тому злочин не було доведено до кінця з причин, які не залежали від його волі, оскільки потерпілих було госпіталізовано до хірургічного відділення КЗ «Конотопська міська лікарня», де їм було надано медичну допомогу.

07.06.2022 року внесені відомості до ЄРДР за № 000405 за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст. 15 п.1, п.5 ч.2 ст.115 КК України, та 10.06.2022 за № 000416 за ознаками злочину, передбаченого ст.263 ч.1 КК України. 14.06.2022 вказані кримінальні провадження об`єднані в єдине провадження.

08.06.2022 року о 18:05 год. ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

09.06.2022 року та 14.06.2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні зазначених кримінальних правопорушень.

10.06.2022 року ухвалою слідчого судді Конотопського міськрайонного суду до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто 04.08.2022 року до 24 год.

25 липня 2022 року постановою керівника Конотопської окружної прокуратури строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000405 від 07.06.2022 р. продовжено до 3-х місяців, тобто до 09.09.2022 р.

27.07.2022 року ухвалою слідчого судді Конотопського міськрайонного суду продовжено строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 до 25.08.2022 року до 24 год.

Ухвалою слідчого судді Конотопського міськрайонного суду від 18.08.2022 р. строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до 09.12.2022 р.

У кримінальному провадженні необхідно виконати ряд слідчих дій, для проведення та завершення яких необхідний додатковий час, а саме: необхідно витребувати висновки молекулярно-генетичної ескпертизи, яка 11.06.2022 призначена до Київського НДЕКЦ МВС України в Сумській області, але через завантаженість установи точний строк виконання експертизи не встановлений, строк виконання продовжено до грудня 2022 року. Також необхідно витребувати: висновки комплексної вибухотехнічної експертизи, яка 13.06.2022 призначена до Сумського НДЕКЦ МВС України і відповідно до листа від 01.07.2022 року експертиза не може бути виконана у 30-денний термін, тому експерти подовжили строк її виконання. Крім того, для проведення даної експертизи необхідно надати УЗРГМ, який знаходиться на експертизі в Київському НДЕКЦ МВС України, оформити та розсекретити здобуті матеріали під час проведення НСРД, а також в подальшому розсекретити клопотання та ухвалу Сумського апеляційного суду про проведення НСРД (понад 1 місяць). З урахуванням отриманих доказів, необхідно визначитись з обсягом та остаточною кваліфікацією обвинувачення, виконати вимоги ст. 290 КПК України з потерпілими, підозрюваними та його захисником, скласти обвинувальний акт, реєстр матеріалів досудового розслідування, при необхідності виконати інші слідчі дії. Комплексна вибухотехнічна експертиза та молекулярно-генетична експертизи встановлює факт зберігання саме ОСОБА_4 вибухового пристрою, а результати проведених НСРД мають значення для доведення вини підозрюваного. Незважаючи на своєчасне призначення експертиз, отримати висновки експертів у 30-денний термін не можливо, оскільки саме вищевказані відділення в експертних установах найбільш завантажені у зв`язку з військовою агресією РФ проти України та великою кількість зафіксованих злочинів на території України.

При застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 судом враховано наявність ризиків, передбачених п.1, п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України, які продовжують існувати і на даний час. Крім того, в ході досудового розслідування встановлено, що підозрюваний ОСОБА_4 на обліках у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, має задовільний стан здоров`я, перебуває на службі в військовій частині НОМЕР_1 сил ТрО ЗС України на посаді старшого стрільця та відповідно до довідки командира ВЧ НОМЕР_1 має у своєму користуванні автоматичну зброю і набої до неї, штик-ніж. Враховуючи обставини, за яких вчинено кримінальне правопорушення, є підстави вважати, що і у подальшому ОСОБА_4 може застосувати зброю не за призначенням.

У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримала, з підстав викладених у клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 , кожен окремо, в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання та просили застосувати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту. При цьому захисник ОСОБА_5 прохав врахувати, що його підзахисний раніше не судимий, позитивно характеризується за місцем роботи та за місцем служби в ЗСУ, наразі від служби відсторонений. Підозру вважав необґрунтованою, мотивуючи тим, що підозрюваний кидав гранату від себе, а в підозрі з незрозумілих підстав зазначено про умисел. Та обставина, що експерти не мають змоги в установлені строки провести експертизи не повинна вливати на перебування особи під вартою. Вважав, що в умовах воєнного стану для підозрюваного, який утримується в СІЗО, існує підвищена небезпека для життя на період найближчих державних свят.

Вислухавши прокурора, підозрюваного, захисника слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно зі ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України (КПК України), метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою (ч.1 ст. 199 КПК України).

За змістом ч.5 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою (ч.3 ст. 199 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч. 2 ст. 177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві немає чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідча суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 2 ст. 8 КПК України). Обґрунтована підозра це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчу суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

При продовженні строку застосування будь-якого запобіжного заходу (як і при продовженні лише строку тримання під вартою), необхідно також оцінити обґрунтованість підозри протягом усього періоду. Обґрунтованість підозри має оцінюватися на кожному етапі від початкового періоду після затримання особи (у цьому випадку з моменту притягнення до кримінальної відповідальності), так і в подальшому, коли строк запобіжного заходу продовжується. (Рішення у справі Ilgar Mammadov проти Азербайджану, заява № 15172/13 від 22 травня 2014 року, параграф 90).

Обґрунтованість підозри підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, найвагомішими з яких є: протоколами допиту потерпілих ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які зазначили за яких обставин вони отримали тілесні ушкодження у вигляді мінно-вибухових травм; протоколи слідчих експериментів з обома потерпілими, довідка про наявні тілесні ушкодження у ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ; протоколи огляду місця події від 07.06.2022 на ділянці місцевості біля озера «Кандибино» по вул.М.Немолота в м. Конотопі, яким зафіксовано обстановку на місці події та сліди вибуху, залишки вибухового пристрою (важіль-скоба від запалу); протоколами допитів свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , медичним висновком про перебування підозрюваного в стані наркотичного сп`яніння.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що обставини, які підтверджують ризики, фактично не змінилися з моменту продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Так, прокурором доведено, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме що обвинувачений може переховуватися від органів досудового розслідування та суду і незаконно впливати на свідків.

Слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 раніше не судимий, обвинувачується у вчиненні закінченого замаху на особливо тяжкий злочин, а саме ч.2 ст. 15 п.1, п.5 ч.2 ст.115 КК України (умисне вбивство двох осіб, вчинене способом небезпечним для життя багатьох осіб), а також вчинення тяжкого злочину, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України, вчиненого у стані наркотичного сп`яніння. Санкцією ч.2 ст. 115 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років.

Тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим, істотно впливає на оцінку ризиків переховування від суду, на що скеровує і усталена практика ЄСПЛ (рішення ЄСПЛ від 20.05.2020 у справі Москаленко проти України, від 26.07.2001 у справі Ілійков проти Болгарії)

Крім того, тяжкість покарання, характер та обставини вчинення злочину у якому підозрюється ОСОБА_4 , дають суду достатні підстави вважати, що обвинувачений, перебуваючи на волі, може з метою уникнення покарання, здійснювати вплив на свідків, серед яких є і неповнолітній свідок.

При цьому суд враховує встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 23, ч. 4 ст. 95, ст. 224 КПК України. З огляду на зазначені положення закону, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Суд також погоджується з доводами прокурора про те, що, враховуючи обставини, за яких вчинено кримінальне правопорушення, є підстави вважати, що і у подальшому ОСОБА_4 може застосувати зброю не за призначенням.

Суд бере до уваги мету застосування заходів забезпечення кримінального провадження, яка передбачає досягнення дієвості провадження (ст.131 КПК).

Вказане узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, відповідно до якої тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Доводи захисника про те, що ОСОБА_4 раніше не судимий, позитивно характеризується за місцем роботи до призову на військову службу в ДП « ІНФОРМАЦІЯ_2 », а також за місцем проходження військової служби, хоча й заслуговують на увагу, однак в сукупності з іншими обставинами у кримінальному провадженні і самі по собі, без врахування наведених ризиків, в цьому конкретному випадку не можуть бути підставою для обрання більш м`якого запобіжного заходу, так як, не ставлять під сумнів висновки прокурора, щодо наявності обґрунтованої в клопотанні мети та підстав для продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Враховуючи, що строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 закінчується 25.08.2022 року о 24:00 год, однак отримати висновки експертів у 30-денний термін не можливо, оскільки експертні відділення завантажені у зв`язку з військовою агресією РФ проти України та великою кількістю зафіксованих злочинів; необхідно оформити та розсекретити здобуті матеріали під час проведення НСРД, а також в подальшому розсекретити клопотання та ухвалу Сумського апеляційного суду про проведення НСРД (понад 1 місяць), суд вважає необхідним у відповідності вимог ст. 197, 199 КПК України продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_4 до 60 діб, без визначення застави.

Керуючись ст. 184, 196, 197, 199, 206, 209, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , який підозрюється у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 15 - п. 1, п. 5 ч.2 ст.115 КК України - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 20 жовтня 2022 року до 18:05 год.

Згідно п.1 ч.4 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.ст. 177-178 КПК України, розмір застави не визначати.

Ухвала підлягає негайному виконанню і може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення, а підозрюваним, який перебуває під ватою протягом п`яти днів з моменту отримання ухвали.

СуддяОСОБА_1