Справа № 522/3786/22
1-кп/522/1122/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2022 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

при розгляді у підготовчому судовому засіданні обвинувального акту у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.02.2022 року за №0000154 відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Кемерово, Росія, громадянина України, українець, з середньою освітою, неодружений, офіційно не працевлаштований, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий:

-21.05.1997 Краматорським ГС Донецької області за ч.3 ст.117 КК України до 6 років позбавлення волі;
-14.07.2005 Дружковським ГС Донецької області до 8 років позбавлення волі з конфіскацією ј майна;
-20.02.2006 Краматорським ГС Донецької області за ч.1 ст.186; ч.2 ст.187; ч.3 ст.289; ч.1 ст.70 до 8 років позбавлення волі з конфіскацією ј майна;
-10.06.2011 Орджоникидзевським РС м.Маріуполь Донецької області за ч. 2 ст.185, ч.2 ст.186 ч.1 ст.70, ч.1 ст.71 КК України до 4 років позбавлення волі;

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець села Шкільне, Сімферопольський район громадянина України, українець, з середньою освітою, неодружений, офіційно не працевлаштований, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий:

-24.12.2009 Приморським районним судом міста Одеси за ч.1 ст.185; ч.2 ст. 185; ч.2 ст.186; до 2 років 6 місяців позбавлення волі;
-05.09.2012 Приморським районним судом міста Одеси за ч.2 ст.186 до 1 року 10 місяців позбавлення волі;
-03.04.2019 Київським районним судом міста Одеси за ч.2 ст.187;ч.3 ст.186; ч.1 ст.70 до 9 років позбавлення волі з конфіскацією майна,
обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , суд

ВСТАНОВИВ:

В провадження Приморського районного суду м. Одеси м. Одеси надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.02.2022 року за № 0000154 відносно ОСОБА_3 та ОСОБА_4 обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

В підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , мотивуючи тим, що на теперішній час наявний ризик, передбачений п. 5 ст. 177 КПК України і в обґрунтування застосування запобіжного заходу покладається те, що обвинувачені можуть вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки раніше були неодноразово засуджені.

У судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_3 ОСОБА_6 заперечувала проти задоволення клопотання прокурора та просила застосувати відносно ОСОБА_3 тримання під вартою із застосуванням застави у розмірі 10 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

У судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_4 ОСОБА_7 заперечував проти задоволення клопотання прокурора щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою та просив застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Враховуючи військову агресією Збройних Сил Російської Федерації проти нашої Держави та впровадженням на території України воєнного стану відповідно до Указу Президента України та Верховного головнокомандувача ОСОБА_8 від 24.02.2022 №64/2022 та Закону України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-ІХ, конвойний підрозділ припинив свою роботу на не доставив обвинуваченого до приміщення суду. Провести судове засідання в режимі відеоконференції не має можливості з технічних причин.

Тому суд, з метою виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України, розглядає питання щодо продовження запобіжного заходу за такої явки сторін. Після відновлення умов життєдіяльності, за першої можливості, суд перегляне питання щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинувачених за їх участі.

Заслухавши думку учасників судового засідання, суд приходить до наступного висновку.

У відповідності до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.
За Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод на державу покладається обов`язок вжити заходи до забезпечення прав людини, яка тримається під вартою.

Відповідно до ст.17 Закону України № 3477-IV від 23.02.2006 року «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини, а також українські суди мають застосовувати при розгляді справ практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно із ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, суд враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Відповідно до п. 219 рішення у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» (Nechiporuk and Yonkalo v. Ukraine) від 21.04.2011 р., заява №42310/04 суд повторює, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Приймаючи до уваги вищевикладене, суд вважає за необхідне застосувати відносно ОСОБА_3 та ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки це відповідає вимогам кримінального процесуального закону, ґрунтується на матеріалах кримінального провадження.

При цьому, судом враховано дані про особу обвинувачених, а саме те, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , кожен окремо, обвинувачуються у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, офіційно не працевлаштовані, неодружені, неодноразово засуджені за вчинення тяжких та особо тяжких корисливих кримінальних правопорушень. Враховуючи данні про особу обвинувачених ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , суд вважає, що останні схильні до вчинення злочинів, у зв`язку із чим, вважає, що дійсно існують ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Метою обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинувачених ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є запобігання спробам вчинити інше кримінальне правопорушення.

Застосування до обвинувачених ОСОБА_3 та ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу неможливе, оскільки існують зазначені ризики.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора про застосування відносно обвинувачених ОСОБА_3 та ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом не встановлено.

Зважаючи на положення ч. 3 ст. 183 КПК України, приймаючи до уваги особу обвинувачених ОСОБА_3 та ОСОБА_4 вважаю за доцільне визначити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, для забезпечення виконання обвинуваченою обов`язків, передбачених КПК України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 183, 314-316, 291, 376 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Приморської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_5 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 та ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор», строком на 60 днів, тобто до 31.07.2022 року, включно.

Визначити відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 49 620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за обвинуваченого ОСОБА_3 : провадження по справі 1-кп/522/1122/22.

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1)прибувати за кожною вимогою до суду;

2)повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_3 наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду, без поважних причин не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії запобіжного заходу відносно ОСОБА_3 становить 60 днів і обчислюється з моменту винесення ухвали суду, тобто з 02.06.2022 року.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор», строком на 60 днів, тобто до 31.07.2022 року, включно.

Визначити відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 49 620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за обвинуваченого ОСОБА_4 : провадження по справі 1-кп/522/1122/22.

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1)прибувати за кожною вимогою до суду;

2)повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду, без поважних причин не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 становить 60 днів і обчислюється з моменту винесення ухвали суду, тобто з 02.06.2022 року.

Ухвала в частині застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду через Приморський районний суд м. Одеси протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим, який тримається під вартою, в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Суддя Приморського
районного суду м. Одеси ОСОБА_1 02.06.2022