Справа № 703/2782/22

УХВАЛА

23 вересня 2022 року м. Сміла
Слідчий суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кам`янка Черкаської області, громадянина України, з неповною середньою освітою, неодруженого, на утриманні дітей не має, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого: остання судимість 19.01.2021 Кам`янським районним судом за ч. 2 ст. 185, ч. 1 ст. 125 КК України та на підставі ст. 70 КК України за сукупністю кримінальних правопорушень до покарання у виді 6 місяців арешту, 20.08.2021 звільнений по відбутттю строку покарання, та такий, що має незняті та непогашені судимості, -
встановив:
Слідчим відділу поліції №2 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7 подано до суду клопотання, погоджене з прокурором Кам`янського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України.
Клопотання обґрунтовано тим, що Указом Президента України Верховного головнокомандувача Збройних сил України ОСОБА_8 від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ХІ введено військовий стан на всій території України, який у подальшому продовжений. Так, ОСОБА_9 , маючи не зняті та не погашені судимості за вчинення умисних корисливих злочинів, на шлях виправлення не став та повторно вчинив новий умисний злочин за таких обставин, а сааме: 20.09.2022 близько 23 години 30 хвилин, перебуваючи у приміщенні житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_3 , який належить ОСОБА_10 , будучи у стані алкогольного сп`яніння, при раптово виниклому умислі на заволодіння чужим майном, діючи умисно, повторно, в умовах воєнного стану, з особистих корисливих спонукань, в присутності потерпілого ОСОБА_11 , свідків ОСОБА_12 та ОСОБА_10 , відкрито заволодів із внутрішньої кишені піджака, що належить ОСОБА_11 грошовими коштами у сумі 600 грн, після чого з місця вчинення злочину з викраденими грошовими коштами зник, чим заподіяв ОСОБА_11 матеріальної шкоди на вказану суму.
21.09.2022 о 03 годині 25 хвилин ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
21.09.2022 о 17 год. 40 хв. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинений повторно, в умовах воєнного стану.
Обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними доказами, а саме: показаннями потерпілого ОСОБА_11 від 21.09.2022; показаннями свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_12 від 21.09.2022; протоколом огляду місця події від 21.09.2022; протоколом затримання ОСОБА_5 від 21.09.2022, яким вилучено грошові кошти у сумі 800 грн.
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі від 7 до 10 років та органом досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, під тягарем відповідальності за скоєний злочин, а також можливості бути засудженим до реального позбавлення волі на певний строк може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Так, відносно ОСОБА_5 ухвалою Кам`янського районного суду Черкаської області від 29.08.2022 встановлено адміністративний нагляд, яким передбачено заборона виходу з будинку з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. за місцем свого проживання АДРЕСА_2 . Однак ОСОБА_5 , будучи ознайомленим з правилами адміністративного нагляду, ігноруючи встановлені судом відносно нього правила адміністративного нагляду, самовільно залишив місце свого проживання в нічний час та поїхав в с. Катеринівка Кам`янської ТГ Черкаського району, Черкаської області, де вчинив злочин, у якому підозрюється. Вказана поведінка підозрюваного свідчить про не бажання ОСОБА_5 ставати на шлях виправлення та дотримуватись вимог чинного законодавства; ОСОБА_5 може незаконно впливати на потерпілого ОСОБА_11 , свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_13 шляхом залякування, погроз або навіть заподіяння тілесних ушкоджень у цьому ж кримінальному провадженні; ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, оскільки згідно характеристики ОСОБА_5 зарекомендував себе з посередньої сторони, офіційно не працевлаштований, проживає за рахунок тимчасових підробітків, був у місцях позбавлення волі, зловживає спиртними напоями, крім того згідно вимоги про судимість ОСОБА_5 неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення корисливих злочинів.
В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали подане клопотання, надали пояснення, аналогічні його обґрунтуванню.
Захисник проти задоволення клопотання заперечував. Вказав, що ризики, зазначені слідчим у клопотанні та на яких наголошував прокурор у засіданні не доведені та не підтверджені стороною обвинувачення, це лише є припущенням сторони обвинувачення. Шкоду відшкодовано, підозрюваний має постійне місце проживання. Просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку свого захисника.
Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, прихожу до наступного висновку.
Діючим кримінально-процесуальним законом передбачено застосування запобіжних заходів з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання будь-яким спробам перешкоджання проведення досудового розслідування та судового провадження (ризики). Крім того, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри вчинення особою кримінального правопорушення (ст.177 КПК України).
Стаття 178 КПК України зобов`язує суд при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім ризиків, визначених у статті 177 КПК України, на підставі наданих сторонами матеріалів кримінального провадження оцінити в сукупності всі обставини, що можуть вплинути на прийняття цього рішення, перелік яких, крім іншого, міститься у частині 1 вказаної норми.
Відповідно до п.2 ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують таку ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться у клопотанні слідчого, прокурора. Частина 5 вищевказаної статті передбачає, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.
Згідно зі статтею 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застосовується виключно у випадках, передбачених частиною 2 статті 183 КПК України.
Пунктом 4 ч.1 ст.178 КПК України встановлено, що під час обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, включаючи міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців.
За правовими позиціями Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра» це наявність фактів або відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Наявність обґрунтованої підозри є обов`язковим елементом застосування запобіжного заходу на стадії досудового розслідування (досудового розгляду кримінальної справи).
Зазначене свідчить про те, що на стадії вирішення питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя не може надавати оцінку «обґрунтованості підозри» в розрізі оцінки всіх доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення.
21.09.2022 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України, 21.09.2022 йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за вказаною статтею.
До клопотання додано копії документів, відомості з яких обґрунтовують підозру ОСОБА_5 , а саме: показаннями потерпілого ОСОБА_11 від 21.09.2022, який вказав, що 20.09.2022 близько 23 год. 30 хв. у будинок за адресою: АДРЕСА_3 , прийшов ОСОБА_5 разом із ОСОБА_12 , який в ході конфлікту вчинив відкрите заволодіння грошовими коштами у сумі 600 грн., які знаходились у внутрішньому кармані піджака, що належить потерпілому; показаннями свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_12 від 21.09.2022, які вказали, що 20.09.2022 близько 23 год. 30 хв. вони перебували в будинку за адресою: АДРЕСА_3 , де ОСОБА_5 в ході конфлікту вчинив відкрите заволодіння грошовими коштами у сумі 600 грн, які знаходились у внутрішньому кармані піджака, що належить ОСОБА_11 ; протоколом огляду місця події від 21.09.2022, яким оглянуто будинок за адресою: АДРЕСА_3 та вилучено піджак ОСОБА_11 ; протоколом затримання ОСОБА_5 від 21.09.2022, яким вилучено грошові кошти у сумі 800 грн.
Вирішуючи подане клопотання, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком 7 до 10 років та відповідно до ст. 12 КК України дане кримінальне правопорушення відноситься до тяжких злочинів, особу підозрюваного, який офіційно не працює, не одружений, утриманців не має, характеризується негативно, раніше судимий, має не зняті та не погашені судимості, порушив встановлений судом адміністративний нагляд, зловживає спиртними напоями.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту, та у справі «Ілійков проти Болгарії» Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
У відповідності до п.п. 61, 62 рішення Європейського суду з прав людини від 24.07.2003 року по справі «Смирнов проти Росії», наявність підстав для утримання під вартою повинно бути оцінено по кожній конкретній справі з урахуванням всіх обставин справи.
У справі «Летельє проти Франції» вказано, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.
Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_5 в разі визнання його винним у вчиненні кримінальних правопорушень, наслідки злочину, дані про особу підозрюваного, доведення слідчим ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, для запобігання яким не достатньо застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки перебуваючи на волі підозрюваний може ухилятися від органів досудового розслідування та суду, продовжувати вчиняти інші кримінальні правопорушення, впливати на свідків, слідчий суддя вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного є неможливим та лише такий запобіжний захід, як тримання під вартою, забезпечить виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків.
Крім того, обізнаність підозрюваного про суворість покарання, передбаченого санкціями статей за якими його притягують до відповідальності, не виключає можливість того, що він зможе уникати слідства та суду, що дає підстави для застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відтак слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість поданого клопотання про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке в даному випадку відповідає обставинам вчиненого кримінального правопорушення і на даному етапі досудового розслідування, виправдовує таке втручання у право підозрюваного на особисту свободу та недоторканість.
Крім того, слідчий суддя зазначає, що для запобігання вищевказаним ризикам, враховується суспільний інтерес, що полягає у виконанні завдань, які передбачені ст.2 КПК, зокрема, у захисті інтересів суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охороні прав, свобод та інтересів інших учасників кримінального провадження, а також забезпеченні швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, і який, незважаючи на презумпцію невинуватості обвинувачених, превалює над принципом поваги до свободи особистості, про що зазначено у п. 79 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Із урахуванням обставин вчинення кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України слідчий суддя уважає, що для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків буде достатнім внесення застави в межах 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 104000 гривень.
Керуючись ст.ст.177-183, 372, 376 КПК України слідчий суддя, -
ухвалив:
Клопотання слідчого задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб.
Строк тримання під вартою рахувати з 21 вересня 2022 року по 19 листопада 2022 року включно.
Визначити розмір застави - 40 (сорок) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 104 000 (сто чотири тисячі) гривень 00 копійок, після внесення якої підозрюваний звільняється з-під варти, якщо у уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього обвинуваченого під вартою. З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосований запобіжний захід у вигляді застави.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:
1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;
2) не відлучатися з населеного пункту, в якому він фактично проживає, без дозволу слідчого, слідчого судді;
3) повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про зміну свого місця проживання;
4) утримуватись від спілкування з потерпілими та свідками.
Підозрюваний ОСОБА_5 для виконання ухвали слідчого судді, підлягає направленню до Державної установи «Черкаський слідчий ізолятор».
Копію ухвали направити до відділу поліції №2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, Державної установи «Черкаський слідчий ізолятор», вручити підозрюваному, його захиснику, слідчому та прокурору.
Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного, підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів після її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі оскарження, після розгляду справи апеляційним судом, якщо її не буде скасовано.

Повний текст ухвали проголошено о 16 годині 15 хвилин 26 вересня 2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1