Справа № 170/840/20
Провадження № 1-кс/170/40/22

У Х В А Л А
і м е н е м У к р а ї н и
12 липня 2022 року смт Шацьк
в с т а н о в и в:
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає поверненню заявнику, з огляду на наступне.
Частиною 2 статті 132 КПК України передбачено, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Відповідно до статті 218 КПК України досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення.
Згідно частини 1 статті 32 КПК України кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування.
Виходячи з того, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, то, з урахуванням положень частини 6 статті 9 КПК України, правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом.
КПК не містить прямої вказівки щодо визначення суду, слідчий суддя якого має розглядати клопотання про скасування арешту на майно. Елементарна логіка підказує застосовувати аналогію закону (ч. 2 ст. 132 КПК), визначаючи підсудність розгляду таких клопотань, як і клопотань про арешт майна, за судом, у межах територіальної юрисдикції якого перебуває орган досудового розслідування. Навіть більше, територіальну підсудність усіх заходів судового контролю, що здійснюють слідчі судді під час досудового розслідування, визначено саме так. Виняток становлять спеціальна підсудність ВАКС і випадки забезпечення додержання прав особи. Отже, альтернативної норми, яку б можна застосувати на аналогією, КПК просто не містить.
З огляду на те, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України (ч. 1 ст. 1 КПК), основна практика йде правильним шляхом, свідомо визначаючи підсудність розгляду клопотань про скасування арешту майна за судом, у межах територіальної юрисдикції якого перебуває орган досудового розслідування.
Згідно з інформаційним листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-538/0/4-13 від 5 квітня 2013 року «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», оскільки судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду інших клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом.
Судом встановлено, що відповідно до наказу Національної поліції України затверджено нову організаційно-штатну структуру територіальних підрозділів ГУНП у Волинській області, згідно з якою на території юрисдикції Шацького районного суду Волинської області створено відділ поліцейської діяльності № 2 (сел. Шацьк) Ковельського РУП ГУНП у Волинській області, у складі якого орган досудового розслідування та орган дізнання відсутні.
Як убачається із матеріалів справи, представник заявника звертається із клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, досудове розслідування якого проводилося посадовими особами слідчого відділу ВП № 1 (м. Любомль) Ковельського РУП ГУНП у Волинській області, який розташований поза межами територіальної юрисдикції Шацького районного суду Волинської області.
Наведене свідчить про те, що клопотання під час досудового розслідування розглядаються слідчим суддею місцевого суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
За таких обставин, у представника заявника відсутні правові підстави для звернення до слідчого судді Шацького районного суду Волинської області з даним клопотанням.
Отже, наведене свідчить про те, що представнику заявника з даним клопотанням необхідного звернутись до Любомльського районного суду Волинської області за місцем розташування слідчого відділу ВП № 1 (м. Любомль) Ковельського РУП ГУНП у Волинській області.
Відповідно клопотання повертається, якщо воно не підлягає розгляду в цьому суді.
З огляду на викладене, слідчий суддя вважає за доцільне клопотання повернути представнику заявника. Крім того, суд звертає увагу на те, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченого КПК України.
Враховуючи наведене, керуючись статтями 32, 38, 110, 132, 216, 294, 295-1, 309, ч.2 369, 372, 376 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В:
Ухвала оскарженню не підлягає.
Представник АТ КБ "Приватбанк" ОСОБА_5 звернулася до суду із зазначеним позовом.
Представник позивача в судове засідання не з`явилася, в прохальній частині позовної заяви вказала, що у разі неявки в судове засідання відповідача, не заперечує проти розгляду справи за відстутності представника банку та винесення заочного рішення.
Відповідач в судове засідання не з`явився, однак подав заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку із неможливістю з`явитися через сімейні обставини.
У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого строку у разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що розгляд справи слід відкласти.
Керуючись статтями 223,247, 259 ЦПК України, суд
п о с т а н о в и в:
Судове засідання у справі за позовом представника АТ КБ "Приватбанк" ОСОБА_5 до ОСОБА_6 про стягнення заборгованості, відкласти на 09 год. 04 травня 2022 року про що повідомити учасників справи.
Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання суддею.
Слідчий суддя /підпис/ ОСОБА_1
Слідчий суддя Шацького районного суду Волинської області ОСОБА_1