КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 3-зв/824/5/2022
П О С Т А Н О В А

23 лютого 2022 року суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду Павленко О.П., за участю ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву представника потерпілого Коротюка Михайла Геннадійовича в інтересах ОСОБА_2 про відвід судді Київського апеляційного суду Кепкал Людмили Іванівни у справі про адміністративне правопорушення за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП стосовно ОСОБА_1

в с т а н о в и в:

В провадженні судді Київського апеляційного суду Кепкал Л.І. перебуває справа про адміністративне правопорушення за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП стосовно ОСОБА_1 за апеляційною скаргою потерпілого ОСОБА_2 на постанову судді Солом`янського районного суду м. Києва від 17 листопада 2021 року, якою провадження у справі відносно ОСОБА_1 закрито у зв`язку з вiдсутнiстю в його діях складу адміністративного правопорушення.

16 лютого 2022 року на електронну адресу Київського апеляційного суду представник потерпілого Коротюк М.Г. направив заяву про відвід судді Кепкал Л.І. на підставі п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, тобто у зв`язку з наявністю, на його думку, інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

Обґрунтовуючи свою позицію, ОСОБА_3 стверджує, що з огляду на сформульовані в судовому засіданні суддею Кепкал Л.І. питання до потерпілого та його представника, вона погодилася із хибною концепцією, яка була нав`язана правопорушником ОСОБА_1 та закріплена в оскаржуваному судовому рішенні суду першої інстанції про те, що адвокат може запитувати виключно сформовану, систематизовану та оформлену в окремих документах інформацію. Отже суддею ототожнюється поняття «адвокатський запит» та «запит на публічну інформацію», хоча це різні поняття і в отримувачів цих запитів виникає різне коло обов`язків, визначених законодавством. Зокрема, при відповіді на адвокатський запит орган державної влади повинен самостійно віднайти запитувану інформацію, за необхідності систематизувати її та сформувати у вигляді документу (письмової відповіді), а не ухилятись від відповіді, мотивуючи свої дії тим, що хоча статистична інформація щодо кількості проведених ВКЗ є, проте вона не сформована, а тому відповідь надаватися не буде.

За таких обставин, як вважає представник потерпілого Коротюк М.Г., суддя Кепкал Л.І. вже у своїй свідомості сформувала такий стереотип мислення, який не дозволить їй прийняти неупереджене і законне рішення в цій справі, що дає підстави учасникам справи сумніватися в безсторонності, об`єктивності та неупередженості судді Кепкал Л.І.

В судове засідання для участі в розгляді заяви про відвід судді потерпілий та його представник, які належним чином були повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, не прибули, що не є перешкодою для вирішення заяви про відвід.

Заслухавши позицію ОСОБА_1 , який вважав безпідставною заяву про відвід, дослідивши матеріали провадження за заявою, доходжу таких висновків.

Згідно з положеннями ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є, в тому числі, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до вимог ст. 2 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією України і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Кодекс України про адміністративне правопорушення не передбачає процесуальних норм, які регламентують можливість заявити відвід судді і, відповідно, не передбачає порядку розгляду такої заяви про відвід. Проте, відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є складовою частиною національного законодавства, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої з огляду на каральну мету стягнень деякі справи про адміністративні правопорушення за своєю суттю мають кримінальний характер та повністю підпадають під гарантії ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, при розгляді справ про адміністративні правопорушення при вирішенні питання про відвід за усталеною практикою судді застосовують аналогію закону, зокрема положення ст. 81 КПК України.

Правове регулювання відводу судді визначається статями 75, 76 КПК України, в яких наведено вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу.

Пунктом 4 частини 1 статті 75 КПК України, на який фактично посилається представник потерпілого як підставу для відводу, передбачено, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

За змістом ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Заявлений представником потерпілого відвід судді Кепкал Л.І. ґрунтується виключно на припущеннях, оскільки жодних об`єктивних даних, які б свідчили про упередженість судді під час розгляду справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , представником потерпілого в заяві не зазначено. При цьому представник потерпілого в заяві не вказує на те, що до прийняття остаточного рішення в цьому провадженні суддя Кепкал Л.І. будь-яким чином повідомила про свою позицію в цій справі, а ті обставини, на які він посилається, є його власними міркуваннями, які жодним чином не підтверджені.

Разом із цим зауважую, що на виконання вимог ст. 245 КУпАП у судовому засіданні під час перевірки доводів апеляційної скарги суддя зобов`язаний з`ясувати позиції учасників судового розгляду як щодо фактичних обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, так і щодо оцінки сторонами певних подій, документів, доказів тощо у разі незгоди з оцінкою судді місцевого суду, викладеною в судовому рішенні, яке є предметом оскарження. А сам по собі зміст питань судді Кепкал Л.І. до потерпілого та його представника під час перевірки доводів апеляційної скарги, за відсутності даних про те, що суддя вдалася до оцінки відповідей на ці питання безпосередньо в судовому засіданні, не може свідчити про її упередженість.

Оскільки обставин, які б викликали сумнів в об`єктивності та неупередженості судді Кепкал Л.І. або виключали її участь у розгляді справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , не встановлено, заяву представника потерпілого Коротюка М.Г. про відвід судді слід визнати необґрунтованою, отже вона задоволенню не підлягає.

На підставі наведеного, керуючись ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 294 КУпАП, ст. ст. 75, 76, 80, 81 КПК України, суддя,

п о с т а н о в и в:

Заяву представника потерпілого Коротюка Михайла Геннадійовича в інтересах ОСОБА_2 про відвід судді Київського апеляційного суду Кепкал Людмили Іванівни у справі про адміністративне правопорушення за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП стосовно ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду О.П.Павленко