Провадження № 1-кс/752/4468/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 жовтня 2022 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Києві, клопотання слідчого слідчого відділу Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_6 - про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, подане у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001954 від 17.08.2022, відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого, неодруженого, раніше не судимого, маючої на утриманні неповнолітню дитину (зі слів), підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
До слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Голосіївського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0001954 від 17.08.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України. Клопотання погодив прокурор Голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 .

Клопотання обґрунтоване тим, що слідчими слідчого відділу Голосіївського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження№0001954 від 17.08.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 11.08.2022, приблизно о 10:00 годині ОСОБА_4 перебував в гаражному приміщенні за адресою: АДРЕСА_2 , і у ОСОБА_4 виник раптовий злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого в умовах воєнного стану.

Гаражне приміщення за вказаною адресою на підставі права власності належить ОСОБА_7 , на праві найму (оренди) нерухомого майна від 15.07.2022 перебуває у користуванні ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

Так, ОСОБА_4 , перебуваючи у вищезазначеному гаражному приміщенні помітив струбцину столярну «STAYER 3210-080-300» вартістю 149 гривень 34 копійки та пневматичний гайковерт «Jonnesway Jai-6279» вартістю 5298 гривень 40 копійок, що належала ОСОБА_9 , які вирішив таємно викрасти.

Реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), ОСОБА_4 упевнившись, що його злочинні дії є непоміченими, взяв до своїх рук струбцину столярну «STAYER 3210-080-300» та пневматичний гайковерт «Jonnesway Jai-6279» та залишив місце вчинення злочину, при цьому викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив ОСОБА_9 матеріальну шкоду на загальну суму 5447 гривень 74 копійки.

29.09.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

На обґрунтування необхідності застосування щодоОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, слідчий посилається на ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може: незаконно впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Зазначає, що інші, більш м`які запобіжні заходи, ніж цілодобовий домашній арешт, не зможуть забезпечити досягнення мети їх застосування.

На підставі зазначеного слідчий просить застосувати щодо підозрюваногоОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши підозрюваному цілодобово не залишати місце свого проживання за адресою АДРЕСА_1 , та покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом, повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи; утримуватися від спілкування із свідками та потерпілим у кримінальному провадженні.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з підстав, зазначених у ньому, просив задовольнити. Пояснив, що підозра ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йомукримінального правопорушення, є обґрунтованою та доведеною належними доказами. Ризики, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, є доведеними.
Підозрюваний в судовому засіданні пояснив, що визнає вину у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення. Проживає разом із матір`ю похилого віку, яка через незадовільний стан здоров`я потребує його піклування. Зазначив, що він працює, однак влаштований не офіційно. Просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час.

Заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.
Встановлено, що слідчими слідчого відділу Голосіївського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження№0001954 від 17.08.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України.

29.09.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Отже, відповідно до вимог ст. 42 КПК України ОСОБА_4 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину який відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років.
Загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження встановлені ст. 132 КПК України.
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити обставини, передбачені ч. 1 ст. 194 КПК України: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Щодо обґрунтованості підозри.
Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтована підозра», при оцінці цього питання слід звернутись до практики Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», є джерелом права.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, зокрема, у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», наголошується, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.
Слідчий суддя вважає, що на час розгляду клопотання обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення є доведеною, тобто зазначені у клопотанні слідчого обставини і додані до нього матеріали кримінального провадження у своїй сукупності підтверджують, що існують факти та інформація, які переконують у тому, щоОСОБА_4 міг вчинитизазначений вище злочин.
Підставами для обґрунтованої підозри про те, щоОСОБА_4 вчинив зазначене кримінальне правопорушення, є відомості, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах кримінального провадження, зокрема: протокол огляду місця події; протокол допиту потерпілого; протоколи допитів свідків; протокол огляду речових доказів; висновок експерта від 05.09.2022, яким встановлено вартість викраденого майна; протоколом пред`явлення речей для впізнання; інші докази в їх сукупності.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дійОСОБА_4 , виходячи з наявних у слідчого судді матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_4 вищезазначеного кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.
Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, на етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою Кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження.
Щодо наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.
Згідно положень статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.
Слідчий суддя вважає, що прокурор довів у судовому засіданні наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики того, що підозрюванийОСОБА_4 може вчинити дії, передбачені пунктами 3,5 частини 1 статті 177 КПК України, а саме: незаконно впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, є обґрунтованим з таких підстав.

Враховуючи обізнаність ОСОБА_4 про осіб, які давали показання у кримінальному провадженні, він може здійснити спроби впливу на них з метою зміни наданих показань, що в подальшому виключить надання ними правдивих і повних показань під час досудового розслідування і судового розгляду.
При оцінці зазначеного ризику, слідчий суддя враховує встановлений нормами КПК України порядок безпосереднього сприйняття судом показів від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, із забезпеченням права підозрюваного, обвинуваченого на одночасний та перехресний допит. Так, суд під час судового провадження може обґрунтовувати свої висновки лише на показах, які він безпосередньо сприймав, отримав усно від свідків (ст. 23 КПК України). Тобто ризик незаконного впливу на свідків існує як на початковому етапі кримінального провадження, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показів від свідків та дослідження їх судом.

Отже, на переконання слідчого судді, існує загроза того, що підозрюваний може здійснити дії, спрямовані на вплив у позапроцесуальний спосіб на свідків та потерпілого з метою надання ними органу досудового розслідування недостовірних показань щодо участі та ролі ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення або відмови від надання показань для уникнення останнім кримінальної відповідальності.
Оцінюючи наявність ризику, передбаченого п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя враховує спосіб, характер та обставини вчинення даного злочину, а також особу підозрюваного. З огляду на зазначене, на переконання слідчого судді, ризик вчинення іншого кримінального правопорушення є доведеним.
Разом з тим, у судовому засіданні не знайшли свого підтвердження доводи сторони обвинувачення про існування ризику того, що підозрюваний може вчинити дії, передбачені пунктом 4 частини 1 статті 177 КПК України, оскільки, окрім формального посилання у змісті клопотання на наявність цього ризику, будь-яких доводів в обґрунтування можливості ОСОБА_4 перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, в ході розгляду клопотання прокурором наведено не було. У зв`язку з цим слідчий суддя вважає недоведеним наявність ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя крім наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, також на виконання вимог ст. 178 КПК України на підставі наданих сторонами матеріалів враховує такі обставини: вік та стан здоров`я підозрюваного; сімейний стан (не одружений, має на утриманні неповнолітню дитину(зі слів); працює не офіційно (зі слів); наявність постійного місця проживання в м. Києві; раніше не судимий.
Враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні тяжкого злочину та доведених стороною обвинувачення двох ризиків, відомостей щодо особи підозрюваного, на даному етапі кримінального провадження, застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості даного кримінального провадження.

Щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Клопотання слідчого не містить викладу обставин, які б свідчили, що застосування більш м`якого виду запобіжного заходу неможливе для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
В ході розгляду клопотання прокурором також не було доведено, що застосування більш м`якого виду запобіжного заходу неможливе для запобігання ризикам у кримінальному провадженні.
Оскільки при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу прокурор довів обставини, передбачені пунктами 1 та 2 ч. 1 ст. 194 КПК України, але не довів обставину, передбачену пунктом 3 ч. 1 цієї статті, то слідчий суддя, керуючись ч. 4 ст. 194 КПК України, враховуючи встановлені обставини, наведені вище, щодо вчинення кримінального правопорушення та особи підозрюваного, дійшов висновку про наявність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, який зазначений у клопотанні.
Слідчий суддя вважає, що для запобігання доведеним прокурором ризикам (пункти 3,5 частини 1 статті 177 КПК України) та забезпечення належної процесуальної поведінки, виконання покладених на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язків, є необхідним та достатнім застосування щодо останнього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту за місцем фактичного проживання за адресою:АДРЕСА_1 , в нічний час з 20.00 год до 07.00 год наступного дня.
Також з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження наявна необхідність одночасного покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених у ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи; утримуватися від спілкування із свідками та потерпілим у кримінальному провадженні.

При визначенні строку, на який на підозрюваного покладаються зазначені обов`язки, з передбаченого ч. 5 ст. 195 КПК України переліку, слідчий суддя враховує, що обов`язки можуть бути покладені на підозрюваного на строк не більше двох місяців, а також те, що досудове розслідування відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК України повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину. Таким чином, зазначені обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, слід покласти на підозрюваного на 57 днів, тобто по 29.11.2022 включно.
Керуючись ст. 132, 177, 178, 181, 193, 194, 196, 205, 309, 395 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, в межах строку досудового розслідування, на 57 днів, тобто по 29.11.2022 року, включно, заборонивши ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати місце свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в нічний час з 20.00 години до 07.00 години наступного дня, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:
- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;
- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;
- утримуватися від спілкування із потерпілим та свідками у кримінальному провадженні;
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Голосіївської окружної прокуратури м.Києва.
Строк дії ухвали до 29.11.2022 року включно.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Повний текст ухвали проголошено 10.10.2022 року о 17.15 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1