Провадження № 1-кс/686/5987/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , представника скаржника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду із скаргою на бездіяльність уповноважених осіб ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення за його заявою, в якій просить зобов`язати ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Скаргу обґрунтовує тим, що 06.06.2022 він звертався із клопотанням до Хмельницької обласної прокуратури, в якому вказував, що відносно нього порушено кримінальне провадження №0001085. На сьогодні його вину обвинувальним вироком не доведено. Просив згідно ст. 616 КПК України змінити застосований відносно запобіжний захід на більш м`який з метою надання можливості взяти участь у складі ЗСУ у обороні України. Однак отримав рішення про відмову у задоволенні клопотання, з яким не погоджується, вважаючи, що прокурор вчинив кримінальне правопорушення державну зраду.

Однак, відомості до ЄРДР на підставі його заяви внесені не були, з чим не погоджується.

Скаржник та його представник у судовому засіданні вимоги скарги підтримали, просили її задовольнити.

Слідчий, будучи належним чином повідомленими про дату та час розгляду скарги, у судове засідання не з`явився, у відповідності до ст. 306 ч.3 КПК України це не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши думку скаржника та його представника, дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Із наданих сканокопій матеріалів за заявою ОСОБА_3 слідує, що 29.06.2022 останній звернулася до ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому із заявою про вчинення кримінального правопорушення державної зради прокурором Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_5 , який відмовив у задоволенні клопотання ОСОБА_3 у порядку ст.616 КПК про зміну запобіжного заходу на більш м`який.

У заяві вказав, що звертався до Хмельницької обласної прокуратури із запитом щодо того, на якій підставі прокурори ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 не залучаються до ЗСУ з метою захисту суверенітету та незалежності України під час введеного стану. Звернення було розглянуто 27.05.2022 та у відповіді зазначено, що зазначені у зверненні питання не належать до компетенції органів прокуратури. А тому вважає, що начальник відділу кадрової роботи та державної служби Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_10 вчинив кримінальні правопорушення, передбачені ст.ст. 364, 369, 366, 367, 368 КК України.

Листом № 801зкп/14-01-01-1511/2022 від 14.07.2022 заявнику було направлено відповідь, якою йому фактично відмовлено у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення, оскільки звернення не є заявою про вчинене кримінальне правопорушення в розумінні ст. 214 КПК України, а відомості, викладені у заяві, не містять обставин, які вказують на ознаки складу злочину.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Відповідно до ч. 1 ст.616 КПК України у разі введення в Україні або окремих її місцевостях воєнного стану, здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України підозрюваний, обвинувачений, який під час досудового розслідування або судового розгляду тримається під вартою, крім тих, які підозрюються у вчиненні злочинів проти основ національної безпеки України, а також злочинів, передбачених статтями 115, 146-147, 152-156, 186, 187, 189, 255, 255-1, 257, 258-262, 305-321, 330, 335-337, 401-414, 426-433, 436, 437-442 Кримінального кодексу України, має право звернутися до прокурора з клопотанням про скасування цього запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період. За результатами розгляду клопотання, передбаченого абзацом першим цієї частини, прокурор має право звернутися до слідчого судді або суду, який розглядає кримінальне провадження, з клопотанням про скасування цій особі запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

У силу ч. 1 ст. 36, ч. 5 ст. 40 КПК України слідчий та прокурор здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійними у своїй процесуальній діяльності та втручання таку діяльність осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

Отже, за результатом звернення ОСОБА_3 про зміну йому запобіжного заходу на підставі ст..616 КПК України прокурор має право прийняти рішення про відмову у його задоволенні, оскільки такий вид рішення передбачений ч. 1 ст. 616 КПК України.

Аргументи ОСОБА_3 у скарзі про наявність у діях прокурора кримінально караної поведінки та підстав у зв`язку із цим для внесення до ЄРДР, є безпідставними і ґрунтуються на його суб`єктивній незгоді із рішеннями прокурора.

У п. 29 рішення Європейського суду з прав людини в справі Павлюлінець проти України (Заява № 70767/01) від 6 вересня 2005 року, суд висловив позицію, що право на порушення кримінальної справи проти третьої особи як таке не гарантується Конвенцією (Kubiszyn v. Poland, ухвала від 21 вересня 1999 року, заява N 37437/97).

З огляду на викладене, представник органу досудового розслідування обґрунтовано відмовив ОСОБА_3 у внесенні відповідних відомостей до ЄРДР.

Керуючись статтями 214, 303- 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя