Олевський районний суд Житомирської області
Справа № 287/790/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 серпня 2022 року м. Олевськ

Слідчий суддя Олевського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 розглянувши у судовому засіданні клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Озеряни, Олевського району, Житомирської області, українця, громадянина України, освіта середня, не інваліда, пенсіонера, не одруженого, не працюючого, на утриманні дітей немає, не депутата, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000077 від 17.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
До Олевського районного суду Житомирської області від слідчого СВ відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Олевського відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_4 , надійшли матеріали клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 .
Клопотання слідчий обґрунтовує тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 16.06.2022 року, близько 22 год. 00 хв., ОСОБА_5 перебував в приміщенні кімнати кухні, в будинку, що розташований в АДРЕСА_2 разом із своїм рідним братом ОСОБА_5 .
В цей же день та час, на ґрунті побутового конфлікту, між ОСОБА_5 та ОСОБА_5 виник словесний конфлікт, в результаті якого у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на умисне протиправне заподіяння смерті рідному брату ОСОБА_5 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на умисне протиправне заподіяння смерті, ОСОБА_5 , за допомогою кухонного ножа, тримаючи його в правій руці, застосовуючи власну фізичну силу, наніс два удари ножем в область правої пахової ділянки ОСОБА_5 .
В результаті ножових поранень, спричинених ОСОБА_5 , ОСОБА_5 отримав тяжкі тілесні ушкодження у вигляді колото різаного поранення правої пахової ділянки з ушкодженням магістральних судин та помер від гострої крововтрати в приміщенні будинку.
17.06.2022 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Ухвалою слідчого судді Олевського районного суду Житомирської області від 17.06.2022 року у справі № 287/790/22 стосовно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, строк дії вказаної ухвали закінчується 15 серпня 2022 року, проте на момент звернення до слідчого судді з даним клопотанням, ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України не перестали існувати та не зменшилися, а також з`явилися нові ризики, які виправдовують обраний підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Зокрема, на думку слідчого, у разі не продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою можуть виникнути наступні ризики:

- підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування, а також ухилитися від слідства і суду;

- підозрюваний ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків;

- підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення.

При цьому, слідчий зазначає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою не зможе запобігти наявним ризикам і не зможе гарантувати виконання підозрюваним ОСОБА_5 , покладених на нього процесуальних обов`язків та контролю за місцем перебування останнього.

Також, слідчий у поданому клопотанні зазначив, що обставинами, що перешкоджають завершенню досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні до закінчення дії попередньої ухвали Олевського районного суду Житомирської області від 17.06.2022 року у справі № 287/790/22 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 є тривалий час виконання судово-медичної експертизи та призначеної судово-психіатричної експертизи.

У судовому засіданні слідчий ОСОБА_3 та прокурор ОСОБА_4 підтримали клопотання та просять його задоволити.
Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_6 проти клопотання заперечили, при цьому належних та допустимих доказів на підтвердження зменшення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України або їх відсутності слідчому суді не надали.
Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
В судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000077 від 17.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Пред`явлена ОСОБА_5 підозра обґрунтовується: протоколами огляду місця події від 17.06.2022 року, протоколом огляду трупа від 17.06.2022 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 , матеріалами кримінального провадження в сукупності.
Слідчий суддя, дослідивши всі надані документи, вважає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст. 115 КК України.
Ухвалою слідчого судді Олевського районного суду Житомирської області від 17 червня 2022 року до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, а саме до 15 серпня 2022 року включно.
Таким чином, слідчий має достатні підстави звернутись з клопотанням до слідчого судді про продовження строку тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 .
Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Відповідно до ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу.
При цьому, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним,обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів до судового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Вирішуючи питання про продовження строків тримання під вартою, суд оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість злочину та тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним, дані про особу підозрюваного, наявність ризиків, які викладені в ухвалі про обрання запобіжного заходу, а також характер вчиненого та соціальні зв`язки.
На думку слідчого судді, ризик переховування від органів досудового розслідування та суду стверджується відсутністю у ОСОБА_5 міцних соціальних зв`язків, тобто тих факторів, які б гарантували його належну процесуальну поведінку, адже він не має утриманців, розлучений не одружений, відсутні відомості щодо наявності у нього постійного джерела доходів. Вказані обставини, у сукупності з тяжкістю можливого покарання, свідчать про можливість переховування підозрюваного. Також є досить високим ризик незаконного впливу підозрюваного на свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки ОСОБА_5 , будучи особисто знайомим зі свідками, може чинити на них тиск з метою зміни ними своїх показань на свою користь задля уникнення кримінальної відповідальності.
Крім того, зважаючи на те, що на даний час триває досудове розслідування, під час якого встановлюються усі обставини кримінального правопорушення, тому є усі підстави стверджувати про існування ризику знищити, сховати або спотворити підозрюваним будь-яку із речей чи документів, які йому відомі та мають значення для встановлення усіх обставин кримінального провадження.
Згідно ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.
При цьому, пунктом 4 ч.2 ст.183 КПК передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Із зазначених підстав суд дійшов висновку про продовження існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які стали підставою для обрання запобіжного заходу та виправдовують тримання особи під вартою. При цьому, слідчому судді не надано належних об`єктивних і допустимих доказів про зменшення ризиків або їх відсутності. Сукупність вказаних обставин, на переконання слідчого судді, свідчить про недостатність застосування до підозрюваного менш суворого виду запобіжного заходу.
Як передбачено ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, законним та обґрунтованим визнається арешт особи, коли він є необхідним для запобігання вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення, а також для забезпечення виконання будь-якого обов`язку, встановленого законом.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистою свободи.
В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 ніде не працює, неодружений, на утриманні неповнолітніх дітей не має, не є похилого віку, тяжкими захворюваннями, які б перешкоджали його утриманню під вартою, не страждає. Даних, які б вказували на неможливість продовження застосування до нього вказаного запобіжного заходу, не встановлено, а тому є достатні підстави для задоволення клопотання слідчого та продовження щодо ОСОБА_5 строку тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 08 жовтня 2022 року включно.
Згідно з пунктом 2 частини 4 статті 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.
Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 177,178,183,193-194,196,197,199,309 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання - задоволити.
Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Озеряни, Олевського району, Житомирської області, українцю, громадянину України, освіта середня, не інваліду, пенсіонеру, не одруженому, не працюючому, не депутату, раніше не судимому, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , строк тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 08 жовтня 2022 року включно.
Ухвала про продовження запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, що перебуває під вартою - з моменту вручення копії ухвали.
Суддя: ОСОБА_1