Справа № 504/1944/22
Номер провадження 1-кс/504/368/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20.09.2022 рокусмт.Доброслав

Слідчий суддя Комінтернівського районного суду Одеської області ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000010 від 08.07.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.197-1 КК України,

встановив:
Прокурор Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням, в якому просила частково скасувати арешт, накладений ухвалою Комінтернівського районного суду Одеської області від 02.08.2022 року в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000010 від 08.07.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.197-1 КК України, а також надати дозвіл на збирання врожаю сільськогосподарських культур, їх транспортування та подальше відповідальне зберігання сільськогосподарських культур льону, зростаючого на площі 7,9080 га, гороху, зростаючого на площі 9,5812 га та соняшника, зростаючого на площі 19,9890 га, якими засіяно три земельні ділянки, а саме частини території виділів №2, №4 та №5 кварталу №6 урочища «Лісорзсадник» Красносільського лісництва ДП «Одеське лісове господарство», що в межах Красносільської територіальної громади, поблизу с. Красносілка Одеського району Одеської області, задля збереження врожаю сільськогосподарських культур, з метою подальшого збиранням та переданням на зберігання відповідальній особі для зберігання, як речових доказів, заборонивши будь-яким особам та власнику відчужувати, користуватися зазначеним майном, а також вчиняти будь-які дії, спрямовані на приховування факту вирощування та території урочища «Лісорозсадник» сільськогосподарської продукції або знищення такої, до прийняття законного рішення у кримінальному провадженні.

В обґрунтування заявленого клопотання прокурор зазначила, що застосований запобіжний захід може призвести до псування речових доказів та/або їх знищення, що позбавить можливості визначити розмір шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок.

До судового засідання прокурор Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 не з`явилася, надала заяву, в якій просила слідчого суддю здійснити його розгляд у її відсутність.

Дослідивши клопотання, оцінивши всі обставини у сукупності, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню, враховуючи наступне.

В судовому засіданні встановлено, що Доброславською окружною прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №0000010 від 08.07.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.197-1 КК України.

Ухвалою Комінтернівського районного суду Одеської області від 02.08.2022 року в рамках зазначеного кримінального провадження накладено арешт на три земельні ділянки, а саме: виділи №2, №4 та №5 кварталу №6 урочища «Лісорзсадник» Красносільського лісництва ДП «Одеське лісове господарство», що в межах Красносільської територіальної громади, поблизу с. Красносілка Одеського району Одеської області, з забороною будь-яким особам та власнику відчужувати та розпоряджатись майном, на яке накладено арешт, а також вчиняти будь-які дії, спрямовані на приховування факту вирощування на території урочища «Лізсорсадник» сільськогосподарської продукції або знищення такої, до прийняття законного рішення у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.1 ст.1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Згідно з ч.3 ст.26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Ч.2 ст.170 КПК України також встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За змістом статті 173 КПК України питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд.

Разом із цим, порядок скасування арешту майна встановлено у ст.174 КПК України.

Так, згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано..

Тобто, ст.174 КПК України містить вичерпний перелік осіб, які мають право звернутися до суду з клопотанням про скасування арешту майна, в той час як прокурор не наділений таким правом, а тому законних підстав для задоволення його клопотання немає.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора про часткове скасування арешту майна не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.170-175,309,372 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:
У задоволенні клопотання прокурора Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000010 від 08.07.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.197-1 КК України - відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню в порядку ст.309 КПК України не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1