Справа № 638/2862/22
Провадження № 1-кс/638/830/22
УХВАЛА
Іменем України
12 серпня 2022 року м. Харків
Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000755 від 21.05.2022 за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про арешт майна, -
встановив:
Старший слідчий СВ Харківського районного управління поліції №3 ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернулася до Дзержинського районного суду м. Харкова з клопотанням про арешт майна, в якому просить накласти арешт на отриманий одяг з трупу ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:
- кофта спортивна фіолетового кольору з зеленими рукавами,
- футболка сірого кольору,
- штани спортивні синього кольору,
- труси сірого кольору,
- шкарпетки чорного кольору
Клопотання обґрунтовано тим, що в провадженні СВ ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000755 від 21.05.2022, за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, 21 травня 2022 року до слідчого відділу Харківського районного управління поліції № 3 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що 21.05.2022 року приблизно о 20.30 годин за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в ході раптово виниклих неприязних стосунків вдарив предметом схожим на ніж ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в результаті чого останній помер до приїзду медиків.
Допитаний в якості свідка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , повідомив, що він мешкає за адресою: АДРЕСА_1 . В ході допиту свідок пояснив, що 21.05.2022 в нього дома були гості, а саме: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . ОСОБА_7 та ОСОБА_8 знаходились в кімнаті та відпочивали, натомість ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та сам свідок знаходились на кухні. Приблизно о 20 годині 40 хвилин в діалозі з ОСОБА_4 , ОСОБА_5 схопив кухонний ніж, розміром леза приблизно 30 сантиметрів, який знаходився над раковиною та підійшов за спину до ОСОБА_4 та наніс три удари ножем в спину та один удар в праву частину шиї, після чого вибіг на вулицю, а ніж поклав на підлогу біля входу на кухню.
11.08.2022 разом з висновком експерта №10-14/27-22/2115-ДМ/22 з ХОБСМЕ було отримано одяг з трупу ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: кофта спортивна фіолетового кольору з зеленими рукавами, футболка сірого кольору, штани спортивні синього кольору, труси сірого кольору, шкарпетки чорного кольору.
11.08.2022 було проведено огляд предметів, а саме: кофти спортивної фіолетового кольору з зеленими рукавами, футболки сірого кольору, штанів спортивних синього кольору, трусів сірого кольору, шкарпеток чорного кольору.
11.08.2022 постановою старшого слідчого вищевказане майно було визнано речовими доказами по кримінальному провадженню №0000755 від 21.05.2022 та направлено на зберігання до камери схову ХРУП №3 ГУНП в Харківській області.
Слідчий вважає, що вищевказані предмети зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення-злочину та є речовими доказами у кримінальному провадженні, з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування, а також подальшого проведення необхідних судових експертиз під час досудового розслідування на теперішній час виникла необхідність у накладенні арешту на отриманий одяг з трупу ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: кофта спортивна фіолетового кольору з зеленими рукавами, футболка сірого кольору, штани спортивні синього кольору, труси сірого кольору, шкарпетки чорного кольору.
Повернення вилученого майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, та встановлення усього кола осіб, причетних до скоєння вказаного кримінального правопорушення-злочину, оскільки у разі повернення зазначеного майна, можуть бути вжиті заходи та вчинені дії, направленні на його знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливити встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також проведення необхідних слідчих дій.
Слідчий до суду не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, клопотання підтримала та просила задовольнити.
Суд, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, вважає доводи переконливими, а клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до частини 1, 2 статті 170 КПК України, арештом майна, зокрема, є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, заподіяну діями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється кримінальне провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якого накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.
Відповідно до частини 3 статті 170 КПК України, арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або третіх осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних або юридичних осіб з метою забезпечення можливості конфіскації майна або цивільного позову.
Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі Бакланов проти Російської Федерації , Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі Фрізен проти Російської Федерації , Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.
Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Тобто, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).
Таким чином, правомірність втручання держави в право на мирне володіння майном у кримінальному провадженні під час застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна доведена в суді першої інстанції та спів розмірність наслідків обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також можливості застосування найменш обтяжливий спосіб арешту.
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Тобто, незастосування тимчасового позбавлення можливості будь-яких осіб відчужувати це майно, може призвести до зникнення, втрати, пошкодження вказаного майна.
Враховуючи вищевикладене, майно, на яке слідчий просить накласти арешт, оцінивши потреби досудового розслідування, правову підставу для арешту майна, враховуючи наслідки арешту майна для інших осіб, виходячи із розумності та співмірності обмеження в результаті накладення арешту на майно, завданням кримінального провадження, суд визнає клопотання таким, що підлягає задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.131, 132, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,-
УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000755 від 21.05.2022 за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на отриманий одяг з трупу ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:
- кофта спортивна фіолетового кольору з зеленими рукавами,
- футболка сірого кольору,
- штани спортивні синього кольору,
- труси сірого кольору,
- шкарпетки чорного кольору
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали про арешт майна не зупиняє її виконання.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали.
У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1