Справа № 303/4756/22
Провадження № 1-кп/303/333/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 липня 2022 року м. Мукачево
Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:
головуючого - судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань клопотання прокурора Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту без застосування електронного засобу контролю у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000240 від 12.06.2022 р. за обвинуваченням
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Худльово Ужгородського району Закарпатської області, мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України,
у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст.185 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_5 ,
захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_6 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
ВСТАНОВИВ:
Мукачівським міськрайонним судом Закарпатської області проводиться судовий розгляд кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000240 від 12.06.2022 р. за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст.185 КК України.
У судовому засіданні прокурор заявила клопотання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту без застосування електронного засобу контролю. Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України. Встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, недоцільність обрання щодо обвинуваченого запобіжних заходів, передбачених п.п.1-3 ч.1 ст. 176 КПК України, так як вони не забезпечать виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.
У судовому засіданні обвинувачений та його захисник просили застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час без застосування електронного засобу контролю, надавши обвинуваченому можливість працевлаштуватися та заробляти на прожиття.
У судове засідання потерпіла ОСОБА_7 не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про причину неявки суд не повідомила.
Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.
Згідно вимог ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно підозрюваного, враховую чи вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Судом встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні під час звільнення від відбування покарання з випробуванням тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого за ч.4 ст.185 КК України, міра покарання якого передбачає позбавлення волі строком до восьми років, а тому з огляду на тяжкість та характер вказаного кримінального правопорушення це свідчить про існування ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: переховуватися від суду.
Після відкриття матеріалів кримінального провадження стороні захисту, обвинувачений дізнався про обсяг зібраних доказів, у тому числі про допити потерпілої та свідків, показання яких підтверджують його вину у вчиненні інкримінованого йому злочині.
Оцінюючи можливість впливу на потерпілу та свідків, суд виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є потерпілими та свідками у кримінальному провадженні, а саме на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини перша та друга статті 23, стаття 224 Кримінального процесуального кодексу України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина четверта статті 95 Кримінального процесуального кодексу України). За таких обставин ризик впливу на потерпілу та свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від потерпілої, свідків та дослідження їх судом. Разом із цим, ознайомившись з матеріалами кримінального провадження, а отже і з протоколами допитів встановлених досудовим розслідуванням потерпілої та свідків, обвинувачений обізнаний як з їх персональними даними, так і зі змістом наданих ними показань на стадії досудового розслідування.
Вказане дає підстави обґрунтовано припускати вірогідність незаконного впливу зі сторони обвинуваченого на потерпілу та свідків з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними показань.
З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що ризик незаконного впливу на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні існує, що обумовлює необхідність застосування до обвинуваченого запобіжного заходу з метою запобігання цьому ризику.
Крім того, ОСОБА_4 будучи раніше судимим, обвинувачується у вчиненні нового тяжкого злочину під час відбування покарання з випробуванням, що дає обґрунтовано припускати вірогідність ризику, що обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення.
При цьому, суд враховує, що ризик у свою чергу не є визначеною подією, а по суті представляє ймовірність отримання несприятливих для суду подій, визначених у ч.1 ст.177 КПК України.
Враховуючи той факт, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні під час звільнення від відбування покарання з випробуванням корисливого тяжкого злочину проти власності, а тому обрати відносно останнього запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання є недоцільним та неефективним.
Осіб, які б поручились за виконання обвинуваченим ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків, не встановлено, що унеможливлює обрання відносно останнього запобіжного заходу у вигляді особистої поруки.
Обвинувачений ОСОБА_4 не працевлаштований, не виявив бажання щодо застосування до нього такого запобіжного заходу, як застава, а тому відносно нього обрати запобіжний захід у вигляді застави є недоцільним.
Згідно ч.2 ст. 181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, з урахуванням мети та підстав застосування запобіжного заходу, зазначених у ст.177 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів та оцінуючи в сукупності всі обставини, передбачені ст. 178 КПК України, зокрема наявність обвинувачення ОСОБА_4 за ч.4 ст. 185 КК України; тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні; вік; наявність постійного місця проживання; раніше притягався до кримінальної відповідальності.
Будь-яких підстав, які б унеможливлювали застосування щодо обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту без застосування електронного засобу контролю в судовому засіданні не встановлено та сторонами не наведено.
Враховуючи наявність обвинувачення ОСОБА_4 за ч.4 ст. 185 КК України, достатні підстави вважати, що у діях, поведінці обвинуваченого існують ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, з метою забезпечення реалізації обвинуваченим прав на працю та достатній життєвий рівень для себе, гарантованих ст. ст. 43, 48 Конституції України, суд приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення клопотання прокурора та застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби без застосування електронних засобів контролю з покладенням на нього обов`язків, передбачених пунктами 1, 4 ч.5 ст.194 КПК України.
Керуючись ст.ст. 43, 48 Конституції України, главою 18, ст.ст. 331, 350, 369-372 КПК України, -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту без застосування електронного засобу контролю у кримінальному провадженні задовольнити частково.
Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , у період з 20-00 до 06-00 години, без застосування електронного засобу контролю, на строк два місяці, а саме до 25 вересня 2022 року включно.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язки:
- прибувати до суду за кожною вимогою.
- утриматися від спілкування із потерпілою та свідками у даному кримінальному провадженні.
Обов`язки покладаються на обвинуваченого ОСОБА_4 на строк два місяці, тобто до 25 вересня 2022 року включно.
ВП № 1 Мукачівському РУП ГУНП в Закарпатській області негайно поставити на облік ОСОБА_4 .
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Порушення умов домашнього арешту має наслідком можливість застосування більш суворої міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Після закінчення цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим. Продовження цього строку можливе у порядку, передбаченому ст.199 КПК України.
Вручити копії цієї ухвали обвинуваченому та захиснику негайно після її оголошення.
Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Мукачівського
міськрайонного суду ОСОБА_1