Ленінський районний суд м.Полтави
Справа № 553/516/22
Провадження № 1-кс/553/221/2022
У Х В А Л А
Іменем України

12.05.2022м. Полтава

Ленінський районний суд м. Полтави у складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участі прокурора: ОСОБА_3 ,

заявника: адвоката ОСОБА_4 (в режимі відеоконференції),

захисника: адвоката ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Ленінського районного суду м. Полтави ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №0001815 від 02.12.2021 року (справа №553/516/22), -

ВСТАНОВИВ:

У травні 2022 року до Ленінського районного суду м. Полтави надійшло клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Ленінського районного суду м. Полтави ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №0001815 від 02.12.2021 року (справа №553/516/22). В обґрунтування вказаного клопотання зазначала, що кодекс чітко визначає наявність обов`язку проводити судове засідання при вирішенні питання про обрання, зміну чи продовження міри запобіжного заходу виключно в рамках підготовчого засідання й дії судді ОСОБА_7 23.03.2022 року та у судовому засіданні 09.05.2022 року, у яких вона приняла рішення про можливість такого розгляду клопотання про продовження строків тримання під вартою не зважаючи на одночасне прийняття рішення про неможливість проведення підготовчого судового засідання призводять до порушень прав обвинуваченого та свідчать про упередженість такої судді на користь сторони обвинувачення, а тому просила суд заяву про відвід судді ОСОБА_7 задовольнити.

У судовому засіданні заявник вказане клопотання підтримала з підстав викладених у ньому та просила суд його задовольнити.

Прокурор у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Ленінського районного суду м. Полтави ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №0001815 від 02.12.2021 року (справа №553/516/22), просив суд відмовити у задоволенні вказаного клопотання за безпідставністю та необгрунтованістю.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_8 - адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримував клопотання про відвід судді та просив його задовольнити.

Обвинувачені ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_8 утримуються під вартою в ДУ "Харківський слідчий ізолятор" у зв`язку з застосуванням до них запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою у даному провадженні та з об`єктивних незалежних від суду причин не можуть бути доставлені до зали судових засідань, в судове засідання не з`явилися, ДУ «Харківський слідчий ізолятор», в якому вони перебувають, не вийшла на відеозв`язок, з установи надійшла довідка щодо того, що в установі відсутній інтернет зв`язок і проведення відеоконференції неможливе.

Суд, заслухавши клопотання заявника, думку інших учасників судового засідання, прокурора, приходить до наступного висновку.

Згідно з Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 р. "Про введення воєнного стану в Україні" із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб введено в Україні воєнний стан.
Указом Президента України № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.
Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Розпорядженням Голови Верховного Суду № 4/0/9-22 від 10.03.2022 "Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану" змінено територіальну підсудність судових справ Червонозаводського районного суду м. Харкова та Комінтернівського районного суду м. Харкова та визначено територіальну підсудність справ за Ленінським районним судом м. Полтави.
Так згідно із ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.
У провадженні Ленінського районного суду м. Полтави перебувають матеріали кримінального провадження №0001815 від 02.12.2021 року (справа №553/516/22, провадження №1-кп/553/131/2022).

Так, статтею 75 КПК України визначено обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні:

1. Слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексупорядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

2. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

У відповідності до ст. 9 Конституції України, Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод є частиною національного законодавства і підлягає застосуванню.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

У справі «Фей проти Австрії» ЄСПЛ вказав, що неупередженість судді полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Відповідно до ст.17 Закону України від 23 лютого 2006 року №3477-ІV "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Оскільки кримінальне процесуальне законодавство містить загальні вимоги до вмотивованості відводу, суд в оцінці вмотивованості відводу звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини безсторонність (неупередженість) суду в сенсі п. 1 ст. 6 конвенції має визначатися згідно з (1) суб`єктивним критерієм, враховуючи особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (2) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом установлення того, чи забезпечував сам суд та серед інших аспектів його склад достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії», «Ветштайн проти Швейцарії»).

У справі «Хаушильд проти Данії» Європейський суд з прав людини зазначив про необхідність доказів фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення Європейського суду з прав людини у справах Веттштайн проти Швейцарії та Білуха проти України).

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді. А якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Сумнів у неупередженості судді повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечний ланцюг недовіри до суду та, відповідно, зміну його складу.

У пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зазначено, що кожен має право на розгляд його справи безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно ч. 4, 5 ст.80 КПК України заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Заява про відвід повинна бути мотивована, а відтак має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність. Вимога мотивувати відвід означає, що особа, яка його заявила, повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує необхідність усунення слідчого судді, судді від участі у судовому провадженні.

Аналіз змісту клопотання про відвід судді ОСОБА_7 та виходячи з даної норми закону не дає жодних підстав для висновку, що існують обґрунтовані обставини, які викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді ОСОБА_7 щодо розгляду кримінального провадження про яке наголошує заявник. Крім того, суду не надано доказів упередженості та необ`єктивності судді, а висновки заявника про порушення прав обвинуваченого не ґрунтуються на об`єктивних даних та носять суб`єктивний характер, з чого не можливо зробити висновки про неналежну поведінку та упередженість судді по відношенню до обвинуваченого та адвоката.

Таким чином, з урахуванням норм закону та встановлених судом обставин, суд приходить до висновку про недоведеність обставин відводу, зазначених у заяві про відвід головуючої судді ОСОБА_7 при розгляді кримінального провадження №0001815 від 02.12.2021 року (справа №553/516/22).

Керуючись ст. ст. 75, 81, 370, 372 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Ленінського районного суду м. Полтави ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №0001815 від 02.12.2021 року (справа №553/516/22) відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ленінського районного суду м. ПолтавиОСОБА_1