У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 вересня 2022 року м.Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м.Полтави Блажко І.О. :

при секретарі Леуської Л.Я.

за участю прокурора - Зашупіної Я.В.

слідчого - Гавріш О.О.

захисника - Ярмак С.В.

підозрюваного - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання слідчого СВ Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області капітана поліції Гавріш О.О.про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженню №0002998 від 22 вересня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК Українивідносно :

громадянина України, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Харкова, українця, розлучений, із середньою спеціальною освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого , -

в с т а н о в и в :

В провадження слідчого судді перебуває клопотання слідчого СВ Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області капітана поліції Гавріш О.О.погоджене прокурором Салтівської окружної прокуратури м. Харкова Зашупіною Ю.В. про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_1 . В якому прохали : застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала. Прохала застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав. Прохав застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

В судовому засіданні підозрюваний відносно клопотання не заперечував.

В судовому засіданні захисник відносно клопотання поклався на розсуд суду.

Заслухавши прокурора, слідчого, захисника, підозрюваного, приходжу до висновку про задоволення клопотання частково, застосувати відносно ОСОБА_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням як альтернативного запобіжного заходу заставу.

Встановлено, що СВ Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування №0002998 від 22.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 21.09.2022 до Харківського РУП № 2 ГУ НП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_2 , який повідомив, що 21.09.2022 невстановлена особа, в період дії воєнного стану, шляхом віджиму пластикового вікна, проникла до квартири АДРЕСА_3 та звідки таємно викрала майно заявника (ЖЄО № 24107 від 21.09.2022). Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_1 , 21.09.2022 приблизно о 14 год. 30 хв. точний час в ході досудового розслідування не встановлений, в період дії в Україні воєнного стану, який було введено 24.02.2022 Указом Президента України №64/2022, строк дії якого було продовжено Указом Президента України від 12.08.2022 №573/2022 з 23.08.2022 строком на 90 діб, перебував біля буд. № 17 по вул. В. Зубенка, м. Харкова. У цей час у ОСОБА_1 раптово виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, поєднаний із проникненням у житло, яке належить ОСОБА_2 . Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, діючи повторно, керуючись корисливим мотивом з метою особистого збагачення, усвідомлюючи протиправність своїх дій та бажаючи діяти саме таким чином, ОСОБА_1 , впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, шляхом віджиму пластикового вікна проник у квартиру АДРЕСА_3 та перебуваючи у цій квартирі, таємно викрав грошові кошти в сумі 27, 000 грн., 100 доларів США, мобільний телефон «Samsung A7» синього кольору, мобільний телефон «Samsung A7» темно синього кольору, фітнес браслет «Smartsport» чорного кольору, черевики «Sergio Bardi» темно синього кольору, черевики «Kappa» пісочного кольору, куртку темно синього кольору фірми «Opai», куртку темно синього кольору фірми «Nike», куртку чорного кольору не встановленої марки з двома кишенями, лазерний рівень «AcuAngle A8826D» червоного кольору, варстіть яких на теперішній час встановлюється, які належать ОСОБА_2 . Після чого ОСОБА_1 з вище вказаним майном з місця вчинення злочину зник, розпорядившись викраденим на власний розсуд чим спричинив потерпілому матеріальну шкоду, що встановлюється. Таким чином, ОСОБА_1 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, поєднана з проникненням у житло та вчинена в умовах воєнного стану.

22.09.2022 о 10 год. 00 хв. ОСОБА_1 затримано в порядку ст.208 КПК України.

23.09.2022 ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яку останній отримав 23.09.2022.

Підозрюваний ОСОБА_1 одержав копію клопотання і матеріали та ознайомлений з ними 23.09.2022 о 10.10 годині.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до приписів ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

У ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_1 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, дане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.ст.183, 184 КПК України.

Враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_1 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, підозрюваний ОСОБА_1 вчинив тяжкий злочин проти власності, не має стійких соціальних зв`язків, офіційних джерел доходу, то є підстави вважати що у підозрюваного ОСОБА_1 можуть виникнути спроби: з урахуванням суворості покарання, що передбачається за інкриміноване кримінальне правопорушення, ОСОБА_1 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду у подальшому. Крім того, про наявність вказаного ризику свідчить відсутність міцних соціальних зв`язків та осіб на утриманні, підозрюваний раніше (зі слів) засуджувався судами за вчинення аналогічних кримінальних правопорушень та усвідомлює, що у випадку визнання судом його винним останньому може загрожувати покарання у вигляді реального позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, на підставі чого є підстави вважати, що підозрюваний буде намагатися ухилитися від кримінальної відповідальності та переховуватиметься; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний ОСОБА_1 офіційно не працевлаштований, законного джерела доходу не має, у зв`язку з чим, існують достатні підстави вважати, що єдиним джерелом його доходів є протиправна діяльність, повязана із вчиненням кримінальних правопорушень проти власності. До того ж, раніше вже (зі слів підозрюваного) останній засуджувався судами за вчинення аналогічних кримінальних правопорушень, має не зняті та не погашені у встановленому порядку судимості, що свідчить про небажання ставати на шлях виправлення та перевиховання і жити за правилами, встановленими у суспільстві.

Крім того, згідно листа Верховного суду від 03.03.2022 №1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», оцінюючи ризики, які обґрунтовують доцільність застосування запобіжних заходів загалом та тримання під вартою зокрема, слідчий суддя (суд) керується всіма наявними матеріалами клопотання про застосування (продовження) запобіжного заходу. Водночас як відповідний ризик суди мають ураховувати запровадження воєнного стану та збройну агресію рф проти України.

На підставі викладеного, приходжу до висновку застосувати відносно ОСОБА_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч.4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею; 4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України; 5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів. При обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

На підставі викладеного, приходжу до висновку, що вимоги ч.4 ст. 183 КПК України до підозрюваного ОСОБА_1 у кримінальному провадженні №0002998 від 22.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК Українине застосовуються.

Таким чином, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до ч. 3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Згідно п.2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається у розмірі двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Так, згідно з ч.2 ст.8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Зокрема, зважаючи на вимоги ч.5 ст.9 КПК України, необхідно врахувати практику Європейського суду з прав людини з аналогічних питань, а саме рішення у справі «Мангурас проти Іспанії» від 28.09.2010 № 12050/04, у якому Європейським судом підкреслено важливість оцінки, при визначенні розміру застави, шкоди, завданої злочином, рівня відповідальності підозрюваного та тяжкості злочину. При цьому Європейським судом з прав людини визнано правильним підхід національного суду Іспанії щодо необхідності врахування вказаних чинників за наявності сумнівів у тому, що застава, сума якої визначатиметься виключно пропорційно до майнового стану підозрюваного, зможе забезпечити виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, передусім щодо участі у судовому розгляді справи. Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Мангурас проти Іспанії, сума застави за звільнення з-під варти заявника не була надмірною. У рішенні, у справі «Мангурас проти Іспанії», Європейський суд з прав людини постановив, що не було порушено ч. 3 ст. 5 (право на свободу та особисту недоторканість) Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, за наступних підстав.

Відповідно до ч.3 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод внесення застави може вимагатися лише за наявності законних підстав для затримання особи. Органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність подальшого тримання обвинуваченого під вартою. Більш того, якщо навіть сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні який ця особа обвинувачується. Суд вважає, що забезпечення більш високого стандарту охорони прав людини вимагає більш суворості в оцінці порушень фундаментальних цінностей демократичного суспільства. Відтак, професійне середовище, теж має братися до уваги при визначенні суми застави з метою забезпечення її ефективності як засобу попередження ухилення від юридичної відповідальності.

Враховуючи характер кримінального провадження, розслідуваного відносно ОСОБА_1 , а саме вчинення ним тяжкого злочину, у органу досудового розслідування немає підстав вважати, що застава, зазначена у межах ч.5 ст.182 КПК України, здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, покладених на підозрюваного обов`язків.

На підставі викладеного, враховуючи, запровадження воєнного стану та збройну агресію рф проти України, вважаю за необхідне визначити розмір застави ОСОБА_1 , відповідно до ч.5 ст.182 КПК України, у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, вважаю за необхідне відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на нього обов`язки : прибувати за кожним викликом до слідчого, прокурора, суду; не відлучатись з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Відповідно до ч.4 ст.202 КПК підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває ОСОБА_1 відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Також встановлено, що інші більш м`які запобіжні заходи не можливо застосувати до підозрюваного ОСОБА_1 , з наступних причин: особисте зобов`язання - не можливо застосувати у зв`язку з тим, що даний запобіжний захід вимагає наявність особливої довіри до підозрюваного в підтвердження можливості дотримання процесуальних обов`язків. Останній, скоїв злочин в період військового стану. Особиста порука на адресу правоохоронних органів не надходили письмові звернення осіб, які поручаються за ОСОБА_1 . Застава слідчому чи прокурору не надходили заяви або клопотання від підозрюваного, його захисника, рідних або інших осіб про врахування можливостей внесення грошових коштів на спеціальний рахунок, визначений у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України при звернені слідчого, прокурора до слідчого судді з клопотанням про застосування до ОСОБА_1 запобіжного заходу. Домашній арешт - не можливо застосувати, оскільки враховуючи обставини кримінального правопорушення, військовий стан, визначають необхідність здійснення постійного візуального контролю за його поведінкою, атому застосування запобіжного заходу, передбаченого ст. 183 КПК України, у вигляді тримання під вартою, у даному випадку є найдоцільнішим.

Керуючись ст.ст.176-178, 182-184, 186, 187, 193-194, 196, 197, 202, 205, 336, 395 КПК України , -

у х в а л и в :

Клопотання слідчого СВ Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області капітана поліції Гавріш О.О.про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженню №0002998 від 22 вересня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України задовольнити частково.

Застосувати відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Харківському слідчому ізоляторі на строк 60 діб з 10 год. 00 хв. 22 вересня 2022 року.

Строк тримання під вартою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 рахувати з 10 год. 00 хв. 22 вересня 2022 року.

Дія ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчується о 10 год. 00 хв. 20 листопада 2022 року.

Розмір застави ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначити у межах 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 49 620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень у національній грошовій одиниці.

Застава може бути внесена у будь-який момент протягом дії ухвали як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: р/р UA0015950 в ДКСУ м. Київ, код ЗКПО -26304855, МФО - 820172, отримувач ТУ ДСА України в Полтавській області, призначення платежу застава за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , № ухвали суду та назва суду, прізвище, ім`я, по-батькові платника застави.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент в продовж дії ухвали внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави, наступні обов`язки : прибувати за кожним викликом до слідчого, прокурора, суду; не відлучатись з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування зі свідками по кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Харківського слідчого ізолятора Державного департаменту України з питань виконання покарань у Харківській області.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Харківського слідчого ізолятора негайно має здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора, слідчого суддю Октябрського районного суду м. Полтави.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В іншій частині клопотання відмовити.

Учасники справи можуть отримати інформацію у даній справі на офіційному вебпорталі судової влади України за веб-адресою http://court.gov.ua/sud1622/з зазначенням індивідуального номеру провадження.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним - в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Повний текст ухвали складено 23 вересня 2022 року.

Слідчий суддя І.О. Блажко