Справа № 182/300/22
Провадження № 1-кс/0182/74/2022
У Х В А Л А
Іменем України
24.01.2022 року м. Нікополь

Слідчий суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області, ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

з участю слідчого ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Нікополі, клопотання слідчого СВ Нікопольського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на автомобіль у кримінальному провадженні №0000101, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Нікопольського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на автопідйомник марки ГАЗ-53 д.н.з. НОМЕР_1 номер кузову НОМЕР_2 , який належить АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», що зареєстроване за адресою: м. Дніпро, вул. Запорізьке шоссе, 22, і яким керував ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в момент ДТП. Арешт необхідний з метою збереження автомобіля як речового доказу та забезпечення досудового розслідування по даному кримінальному провадженню, зокрема для проведення відповідних експертиз.

В клопотанні зазначено, що 19.01.2022 р. приблизно о 15.50 год. водій ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , керуючи автомобілем «Chevrolet Aveo» д.н.з. НОМЕР_3 , рухаючись по вул. Довгалівська в районі буд. 123 з пасажиром ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка сиділа на передньому пасажирському сидінні, допустив зіткнення з задньою частиною автопідйомника марки ГАЗ-53 д.н.з. НОМЕР_1 , який на момент зіткнення стояв у нерухомому стані на узбіччі в попутному напрямку руху, в районі буд. 123 по вул. Довгалівська. Внаслідок ДТП пасажир вказаного автомобіля ОСОБА_7 отримала тілесні ушкодження у вигляді перелому лівої кістки правої руки, 3 ребер справа.

19.01.2022 проведено огляд автопідйомника марки ГАЗ-53 д.н.з. НОМЕР_1 , який має механічні пошкодження задньої стойки, яка використовується під час робіт.

19.01.2022 року за даним фактом розпочато кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудового розслідування за №0000101 за правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 286 КК України. Автопідйомник марки ГАЗ-53 д.н.з. НОМЕР_1 , який належить АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» визнаний постановою слідчого від 19.01.2022 р. речовим доказом.
В судовому засіданні слідчий підтримав клопотання та зазначив, що вилучений автомобіль має суттєве значення при розслідуванні даного кримінального правопорушення і він визнаний речовим доказом. Крім того, автомобіль необхідний для забезпечення проведення експертизи його технічного стану, проведення слідчого експерименту з його участю у разі потреби, транспортно-трасологічної експертизи, судової автотехнічної експертизи, інших експертиз, в яких виникне потреба.

Представник АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» ОСОБА_8 в судовому засіданні проти клопотання слідчого Нікопольського РУП не заперечував, але просив повернути автопідйомник на відповідальне зберігання, оскільки він є власністю організації і необхідний при проведенні робіт в сфері безперебійного електрозабезпечення міста і району. При цьому зазначив, що виявлені механічні пошкодження стойки підйомника не є перешкодою у його експлуатації за призначенням і відповідальна особа АТ «ДТЕК» візьме не себе зобов`язання щодо збереження цілісності речового доказу у кримінальному провадженні.
Як вбачається з наданих суду матеріалів, під час огляду місця події ДТП вилучений а пошкодження автопідйомник марки ГАЗ-53 д.н.з. НОМЕР_1 , який містить на собі сліди кримінального правопорушення у вигляді механічних пошкоджень задньої лівої фари, задньої лівої опори, номерного знаку, які не перешкоджають його подальшій експлуатації за призначенням, але усунення яких можливе лише за умови виконання усіх необхідних слідчих дій у кримінальному провадженні, з використанням зазначеного речового доказу, якщо виникне потреба у вчиненні таких процесуальних дій.

За змістом частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з п.1 частини другої ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, речових доказів.

У випадку, передбаченому п.1 ч.2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям , зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч.3 ст. 170 КПК України).

Так, за приписами ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального правопорушення, в тому числі предмети, що були об`єктом протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При цьому згідно ч.1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, до яких належить в тому числі арешт майна, застосовується з метою досягнення дієвості кримінального провадження.

Статтею 173 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведене необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; 4) можливість спеціальної конфіскації майна; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого і третіх осіб.

В разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує наймеш обтяжливий спосіб арешту майна.

Будь-яке втручання з боку представників влади в безперешкодне користування особою своїм майном повинне бути «законним». Представники органів державної влади мають право контролювати використання майна лише на підставі законів. Таке втручання має бути законним і не свавільним («Фрізен гроти Російської Федерації» від 24 березня 2005 р., «Бакланов проти Російської Федерації» від 09 червня 1905 р., «Коновалов проти Російської Федерації» від 24 травня 2007 р. та н.). У справі «Ісмаілов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня/2008 р.) ЄСПЛ встановив, що «для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи».

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, пересування, передачі.
Слідчий суддя вважає доведеним ту обставину, що злочин був вчинений і є обґрунтовані підстави вважати, що вилучений під час огляду автомобіль є доказом такого злочину, і відповідає критеріям, визначеним статтею 98 КПК України, тому може бути використаним як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, зокрема під час експертних досліджень.
Об`єктивно існує загроза перетворення речового доказу, оскільки він має механічні пошкодження і власник може у будь-який час його відчужити або знищити самостійно сліди злочину.
Отже матеріали клопотання доводять наявність правових підстав для накладення арешту на автопідйомник марки ГАЗ-53 д.н.з. НОМЕР_1 , який визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні.

На переконання слідчого судді, на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і інтереси власника цього майна, оскільки у разі виникнення необхідності проведення експертних досліджень потрібен вказаний транспортний засіб, а його арешт має тимчасовий характер.

Тому, з метою забезпечення кримінального провадження та запобігання перетворенню, відчуженню майна, на автопідйомник марки ГАЗ-53 д.н.з. НОМЕР_1 необхідно накласти арешт, шляхом заборони його відчуження.

Відповідно до ст. 100 КПК України на стадії до судового розслідування зберігання речових доказів, які вилучені слідчим прокурором, здійснюється стороною обвинувачення у порядку встановленому КМУ, але передача речових доказів на відповідальне зберігання власнику, не суперечить встановленому порядку.

Таким чином клопотання слідчого підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст.170-173,309 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Нікопольського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000101 задовольнити.

Накласти арешт на автопідйомник марки ГАЗ-53 д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузову НОМЕР_2 , який належить АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», який зареєстрований за адресою: м. Дніпро, вул. Запорізьке шосе, 22, шляхом заборони його відчуження.

Автопідйомник марки ГАЗ-53 д.н.з. НОМЕР_1 , передати для відповідальне зберігання особі у якої його було вилучено.

Учасники судового розгляду мають право отримати копію зазначеної ухвали.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1