Олевський районний суд Житомирської області
Справа № 287/2036/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2021 року м. Олевськ

Слідчий суддя Олевського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_2 про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за № 0000123 від 23.11.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_2 , за погодженням з прокурором Олевського відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про арешт майна вилученого у ході огляду місця події від 22.11.2021 року, а саме:
- гужової повозки, яка перебувала у користуванні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 шляхом тимчасового позбавлення права ОСОБА_4 на користування, відчуження та розпорядження вказаним майном;
- лісопродукції породи сосна, у кількості 10 сортиментів, різного діаметру, довжиною по 6 метрів кожен шляхом тимчасового позбавлення права ОСОБА_4 на користування, відчуження та розпорядження вказаним майном.
Дослідивши додані до клопотання документи суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до положень ст.170КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
В силу положень ст.171КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини четвертоїстатті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу (ст.172 КПК України).
Звертаючись до суду з клопотанням про накладення арешту на майно слідчий у описовій частині клопотання зазначає, що під час досудового розслідування встановлено, що 22.11.2021 року, близько 17 год. 00 хв. гр. ОСОБА_4 , перебуваючи у лісовому масиві в кв. 30, вид. 1 Кам`янського лісництва ДП «Олевське лісове господарство» здійснив самовільну рубку трьох дерев породи сосна. Така ж інформація міститься і у витязі з Єдиного державного реєстру досудових розслідувань по кримінальному провадженню № 0000123 від 23.11.2021 року. Проте, надалі по тексту клопотання, а також у прохальній частині клопотання прізвище особи правомочності якої слід обмежити шляхом накладення арешту на майно зазначено ОСОБА_5 . При цьому, розписка про надання згоди на проведення огляду гужової повозки підписана гр. ОСОБА_4 , тому в цій частині клопотання слід уточнити.
Слід зазначити, що вказані розбіжності наявні і у документах, наданих слідчим в обґрунтування поданого клопотання.
Також, у клопотанні слідчий не зазначив конкретного власника або володільця вказаного майна, що належить арештувати, а також не надав документи, які підтверджують право власності на майно або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження особами таким майном.
Крім того, у вказаному клопотанні слідчий не зазначив, які саме дії необхідно провести з вилученим майном та їх значення для досудового розслідування, у тому числі підстав для неповернення майна його власнику.
Зважаючи на вищевикладене слідчий суддя вважає, що клопотання подане з порушенням вимог кримінального процесуального кодексу України, у зв`язку з чим клопотання підлягає поверненню прокурору з встановленням строку у сімдесят дві години для усунення наведених вище недоліків.
Керуючись ст.ст. 170-174, 309 КПК України, суд,-
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_2 , яке погоджене прокурором Олевського відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за № 0000123 від 23.11.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України повернути для усунення недоліків та приведення у відповідність до вимог ст. 171 КПК України.
Визначити прокурору строк в сімдесят дві години для усунення недоліків клопотання.
Відповідно до ч. 3 ст. 309 КПК України ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Суддя: ОСОБА_1