Справа № 646/577/22
№ провадження 1-кс/646/306/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09.02.2022 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Харкові клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000132 від 03.02.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України,
УСТАНОВИВ:
08 лютого 2022 року до суду надійшло клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000132 від 03.02.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, а саме: кросівок сіро-блакитного кольору ТМ «HI-TEC» зі шнурівками сірого кольору у кількості 2 штуки, які вилучені 03 лютого 2022 року у ОСОБА_5 під час проведення огляду за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони відчуження та розпорядження вказаним майном усім особам.
Клопотання надійшло до суду засобом поштового зв`язку, згідно з відміткою на конверті відправлено на адресу суду 04 лютого 2022 року, тобто з дотриманням встановленого законом строку.
Клопотання обґрунтовано тим, що СВ ВП №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000132 від 03.02.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.
У ході досудового розслідування встановлено, що 03 лютого 2022 року близько 05 години 00 хвилин ОСОБА_5 перебуваючи біля будинку за адресою: АДРЕСА_2 , діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів та з корисливою метою, переліз через паркан, таким чином потрапив на територію вищевказаного домоволодіння, після чого через віконну раму, скління в якій відсутнє, проник у середину вищевказаного будинку, де підійшов до малознайомого йому ОСОБА_6 , який у той час спав у ліжку, та почав знімати з шиї останнього ланцюг зі сплаву золота 585 проби, вагою 10, 45 г, від чого ОСОБА_6 прокинувся, таким чином злочинні дії ОСОБА_5 були помічені. Однак, незважаючи на це, ОСОБА_5 різким рухом своєї руки зірвав з шиї ОСОБА_6 вищевказаний ланцюг, тим самим відкрито ним заволодів. Після чого, ігноруючи вимоги потерпілого ОСОБА_6 припинити протиправні дії та повернути належне йому майно, з місця скоєння злочину з викраденим майном зник, розпорядившись вказаним майном на власний розсуд, у результаті чого заподіяв потерпілому ОСОБА_6 майнову шкоду.
03 лютого 2022 року у період часу з 18 години 15 хвилин до 18 години 35 хвилин у службовому кабінеті СВ ВП №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області, за адресою: м. Харків, пр-т Гагаріна, 76, за участю ОСОБА_5 проведений огляд, під час якого останній добровільно видав кросівки сіро-блакитного кольору ТМ «HI-TEC» зі шнурівками сірого кольору у кількості 2 штуки, які у подальшому були вилучені.
03 лютого 2022 року вилучені під час огляду вказані речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000132 від 03.02.2022.
Слідчий зазначає, що у органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що вилучене в ході проведення огляду майно, яке належить ОСОБА_5 , буде використано у кримінальному провадженні в якості речового доказу, крім того, використовуватиметься в якості об`єкту дослідження при проведенні судових експертиз та у подальшому буде використано як доказ під час судового розгляду.
З урахуванням викладеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, які мають значення для кримінального провадження, у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.
Слідчий ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд клопотання без її участі та просила клопотання задовольнити.
Відповідно до ст. 172 КПК України неприбуття у судове засідання викликаних осіб не перешкоджає розгляду клопотання.
Оскільки учасники кримінального провадження у судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання приходить до такого висновку.
Як встановлено у судовому засіданні Слідчим відділом ВП №1 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000132 від 03.02.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.
Зі змісту протоколу огляду від 03 лютого 2022 року вбачається, що 03 лютого 2022 року у період часу з 18 години 15 хвилин до 18 години 35 хвилин за участю ОСОБА_5 проведений огляд у службовому кабінеті СВ ВП №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області, за адресою: м. Харків, пр-т Гагаріна, 76, під час якого ОСОБА_5 добровільно надав кросівки сіро-блакитного кольору ТМ «HI-TEC» зі шнурівками сірого кольору у кількості 2 штуки, які у подальшому були вилучені.
Постановою старшого слідчого СВ ВП №1 ХРУП №1 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 від 03 лютого 2022 року кросівки сіро-блакитного кольору ТМ «HI-TEC» зі шнурівками сірого кольору у кількості 2 штуки визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000132 від 03.02.2022.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження.
Відповідні дані мають міститись у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна.
Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Тимчасово вилучене майно, на яке слідчий просить накласти арешт зберегло або може зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Отже, відповідно до ст. 91 КПК України майно, на яке слідчий просить накласти арешт, має важливе доказове значення в рамках цього кримінального провадження.
Враховуючи правову підставу для арешту майна, а саме внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей за №0000132 від 03.02.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, наслідки арешту, завдання кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що незастосування арешту може призвести до приховування, пошкодження, знищення, перетворення та відчуження вищевказаного тимчасово вилученого майна, що може перешкодити кримінальному провадженню, тому приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 131-132, 170-173 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000132 від 03.02.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України задовольнити.
Накласти арешт із забороною відчуження та розпорядження:
- на тимчасово вилучене 03 лютого 2022 року в ході огляду у службовому кабінеті СВ ВП №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, пр-т Гагаріна, 76, у ОСОБА_5 майно, а саме - кросівки сіро-блакитного кольору ТМ «HI-TEC» зі шнурівками сірого кольору у кількості 2 штуки.
Майно, на яке накладено арешт, зберігати у встановленому законодавством порядку.
Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, у той самий строк з моменту отримання копії ухвали.
Слідчий суддя ОСОБА_1