справа №619/4641/21
провадження №1-кс/619/1015/21
Ухвала
Іменем України

16 вересня 2021 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №3 ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000495 від 12.09.2021 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Суть питання, що вирішується ухвалою.
Слідчим відділенням ВП №3 ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000495 від 12.09.2021 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

12.09.2021 о 09:00 зі служби 102 надійшло повідомлення від чергового фельдшера КШМД бригади 103 лікаря Руднєва про те, що 12.09.2021 о 09.00 за адресою: Харківська область, Харківський район, с. Руська Лозова, вул. Бєлгородське Шосе, біля будинку № 7 (магазин «Посад»), було надано допомогу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Діагноз: закрита важка ЧМТ. Забій головного мозку важкого ступеню зі здавленням головного мозку субдуральним крововиливом зліва. Набряк-дислокація стовбура головного мозку. Забій, ссадна м`яких тканин голови, кінцівок. Алкогольне сп`яніння не уточнене.Прийнятими заходами ВП № З ХРУП № З ГУНП в Харківській області було встановлено особу - ОСОБА_6 , на яку вказали свідки, як на особу, яка спричинила тілесні ушкодження потерпілому.
До суду надійшло клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, яке було вилучене 12.09.2021 в ході затримання особи, в порядку статті 208 КПК України, у приміщенні ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області за адресою: Харківська область, м. Дергачі, вул. 1-го травня 10, а саме: футболку світло-сірого кольору з малюнком у вигляді навушників по всій площині, мобільний телефон «Redmi NOTE 9» з паролем «U».У обґрунтування клопотання зазначено, що на даний момент виникла необхідність у проведенні по кримінальному провадженню судових експертиз, встановлення обставин, які слугуватимуть встановленню об`єктивної істини у кримінальному провадженні та являтимуться доказовою базою по ньому, а також те, що вилучені предмети під час вищевказаного огляду місця події є тимчасово вилученим майном, для запобігання знищенню виявлених речових доказів, виникла необхідність в накладанні арешту на тимчасово вилучені предмети.
Прокурор клопотання підтримує у повному обсязі та просить його задовольнити, про що надав відповідну заяву.
Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_7 заперечує проти клопотання прокурора в частині арешту мобільного телефону, просить розглянути клопотання без її участі, про що до суду надала відповідну заяву.
Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи наявність заяв прокурора та захисника, слідчий суддя вважає можливим розгляд клопотання без їх участі.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, захисника, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про часткове задоволення клопотання, з огляду на таке.

Згідно даних витягу Єдиного реєстру досудових розслідувань за№0000495 від 12.09.2021 внесено відомості про вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Як передбачено п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до ст. 168 КПК України факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобов`язана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
12.09.2021 у приміщенні ВП № З ХРУП № З ГУНП в Харківській області за адресою: Харківська область, м. Дергачі, вул. 1-го травня 10, в порядку ст. 208 КПК України, було проведено обшук особи, під час якого було вилучено зазначені вище речі.
Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 98 КПК України передбачено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя вважає, що слідчий довів необхідність арешту вилученого майна, а саме: футболку світло-сірого кольору з малюнком у вигляді навушників по всій площині, оскільки існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження, так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, також з метою збереження речових доказів.
При цьому, клопотання в іншій частині задоволенню не підлягає, з огляду на таке.
Частиною 1 ст. 167 КПК України встановлено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно з ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються ( ч. 5 ст. 132 КПК України).

Суд вважає, що слідчий не обґрунтував необхідність накладення арешту на мобільний телефон «Redmi NOTE 9» з паролем «U», у зв`язку з тим, що не доведено, що належне ОСОБА_6 це майно, щодо якого подане клопотання, містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження за №0000495 від 12.09.2021, не доведено, що зазначений мобільний телефон був знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберіг на собі його сліди.

Також, не доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи ОСОБА_6 .

Тобто, якщо сторона обвинувачення не довела визначених ч. 1 ст. 98 КПК України обставин, то будь-які матеріальні об`єкти, де юре і де факто, не можуть бути речовими доказами.

Статтею 41 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна.

Відповідно до ч. 3 ст. 173 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

Згідно з абз. 2 ч. 1 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку здійснюється шляхом зняття копії інформації, що міститься в таких електронних інформаційних системах або їх частинах, мобільних терміналах систем зв`язку, без їх вилучення.
Частиною 3 ст. 169 КПК України слідчий, прокурор після отримання судового рішення про відмову в задоволенні або про часткове задоволення клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, судового рішення про повне або часткове скасування арешту тимчасово вилученого майна повинні негайно вжити заходів щодо виконання судового рішення та направити повідомлення про його виконання слідчому судді.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя,

постановив:
Клопотання слідчого СВ ВП №3 ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити частково.
Накласти арешт на тимчасово вилучене 12.09.2021 майно, а саме футболку світло-сірого кольору з малюнком у вигляді навушників по всій площині.
В іншій частині клопотання відмовити.
Негайно повернути ОСОБА_6 мобільний телефон «Redmi NOTE 9» з паролем «U», залишивши відповідну копію інформації з зазначеного носія.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Суддя ОСОБА_1