Справа № 405/6446/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 вересня 2021 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого відділу СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_2 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000556 від 31.03.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 240 КК України про арешт майна,-
встановив :

слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, шляхом заборони на відчуження та розпорядження майном, а саме: автомобіль марки DAEWOO LANOS 2004 року випуску НОМЕР_1 .
В обґрунтування клопотання вказав, що У провадженні слідчого відділу СУ ГУ Національної поліції в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000556 від 31.03.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 240 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до наказу № 2 від 10.01.2018 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 призначено на посаду директора ТОВ «Знам`янський граніт» , юридична адреса: м. Кропивницький, вул. Тараса Карпи, 84, офіс 411, одним із основних видів діяльності ТОВ «Знам`янський граніт» окрім іншого є добування, дроблення та збагачення будівельного каменю, щебеню, гравію, піщано-гравійної суміші та будівельного піску; виконання гірничих робіт із видобутку корисних копалин; видобуток природних каменів: граніту, мармуру, вапняку та ін. та видобуток природних каменів для облицювальних матеріалів.
Відповідно до статуту ТОВ «Знам`янський граніт», виконавчим органом товариства, який здійснює керівництво його поточною діяльністю є директор. Відповідно до п. 7.4 Статуту Товариства директор: забезпечує виконання поточних та перспективних планів Товариства; організовує підготовку та виконання рішень зборів Учасників Товариства та звітує про їх виконання; має право давати довіреність; має право підпису контрактів, угод і договорів; представляє Товариство у стосунках з організаціями, підприємствами та установами, як в Україні так і в інших країнах з усіх питань діяльності Товариства, в межах своєї компетенції; приймає рішення з усіх питань діяльності Товариства, які не віднесені до виняткової компетенції зборів Учасників Товариства.
Таким чином, ОСОБА_3 , займаючи посаду директора ТОВ «Знам`янський граніт» являвся службовою особою, наділеною організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями.
Проте, ОСОБА_3 перебуваючи на посаді директора ТОВ «Знам`янський граніт», діючи умисно, розуміючи протиправність своїх дій та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків від них, вчинив незаконні дії направленні на видобування ТОВ «Знам`янський граніт» на території Суботцівського родовища, Знам`янського району Кіровоградської області корисних копалин гнейсу, який відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 827 від 12.12.1994 «Про затвердження переліків корисних копалин загальнодержавного та місцевого значення», відноситься до корисних копалин загальнодержавного значення, шляхом проведення вибухових робіт за наступних обставин:
Спеціальний дозвіл на користування надрами № 3397 від 30.08.2004 надано ТОВ «Знам`янський граніт» з метою видобування гнейсів придатних для виробництва щебеню будівельного та каменю бутового на Суботцівському родовищі, розташованому 1,5 км на південний схід від с. Суботці Знам`янського району Кіровоградської області терміном на 29 років.
Відповідно до ст. 13 Конституції України - земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону.
Згідно із ст. 4 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» - природні ресурси України є власністю Українського народу. Громадяни України мають право користуватися природними ресурсами України відповідно до цього та інших законів.
Стаття 19 Кодексу України про надра визначає, що надра надаються у користування підприємствам, установам, організаціям і громадянам лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр. Право на користування надрами засвідчується актом про надання гірничого відводу, який у відповідності до п.4 Постанови КМУ №59 від 27.01.1995 «Про затвердження Положення про порядок надання гірничих відводів» може надаватися підприємствам, установам, організаціям, а також громадянам України лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр, а також затвердженого в установленому порядку проекту розробки родовища корисних копалин або будівництва гірничодобувного об`єкта чи підземної споруди, не пов`язаної з видобуванням корисних копалин.
Відповідно до ст. 56. Кодексу України про надра, основними вимогами в галузі охорони надр є: забезпечення повного і комплексного геологічного вивчення надр; додержання встановленого законодавством порядку надання надр у користування і недопущення самовільного користування надрами; раціональне вилучення і використання запасів корисних копалин і наявних у них компонентів; недопущення шкідливого впливу робіт, пов`язаних з користуванням надрами, на збереження запасів корисних копалин, гірничих виробок і свердловин, що експлуатуються чи законсервовані, а також підземних споруд; охорона родовищ корисних копалин від затоплення, обводнення, пожеж та інших факторів, що впливають на якість корисних копалин і промислову цінність родовищ або ускладнюють їх розробку; запобігання необґрунтованій та самовільній забудові площ залягання корисних копалин і додержання встановленого законодавством порядку використання цих площ для інших цілей; запобігання забрудненню надр при підземному зберіганні нафти, газу та інших речовин і матеріалів, захороненні шкідливих речовин і відходів виробництва, скиданні стічних вод; додержання інших вимог, передбачених законодавством про охорону навколишнього природного середовища.
В жовтні 2018 року працівниками Державної служби геології та надр України відповідно до наказу № 290 від 23.08.2018 проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері видобування корисних копалин (геологічний контроль) надрокористувача ТОВ «Знам`янський граніт» Акт № 68/3397-К, за результатами якої 12.10.2018 представниками Державної служби геології та надр України винесено припис та надано ТОВ «Знам`янський граніт» термін для усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері надрокористування.
В ході досудового розслідування встановлено, що у зв`язку з невиконанням припису Державної служби геології та надр України, 11.12.2018 дію спеціального дозволу № 3397 на користування надрами ТОВ «Знам`янський граніт» зупинили, про що письмово повідомили всіх заінтересованих осіб.
В подальшому 09.08.2019 наказом голови Державної служби геології та надр України № 266 від 09.08.2019 дію спеціального дозволу № 3397 відновлено, про що письмово повідомили всіх заінтересованих осіб, тобто із викладених обставин встановлено, що в період з 11.12.2018 по 09.08.2019 ТОВ «Знам`янський граніт» фактично не мав права здійснювати свою господарську діяльність з видобування корисних копалин гнейсів.
Відповідно до пункту 22 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою КМУ від 30.05.2011 №615, після зупинення дії дозволу надрокористувач зобов`язаний зупинити проведення на наданій йому в користування ділянці надр робіт, передбачених дозволом. Крім того, згідно з п. 23 вказаного Порядку право користування надрами припиняється з підстав та у порядку, передбаченому Кодексом України про надра (стаття 26 Припинення прав користування надрами) та ЗУ «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності».
Відповідно до абзацу четвертого статті 1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» документ дозвільного характеру - дозвіл, висновок, рішення, погодження, свідоцтво, інший документ в електронному вигляді (запис про наявність дозволу, висновку, рішення, погодження, свідоцтва, іншого документа в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань), який дозвільний орган зобов`язаний видати суб`єкту господарювання у разі надання йому права на провадження певних дій щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності та/або без наявності якого суб`єкт господарювання не може проваджувати певні дії щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності.
Крім того, відповідно до статті 57 кодексу України про надра у разі порушення вимог статті 56 та інших статей цього Кодексу користування надрами може бути обмежено, тимчасово заборонено (зупинено) або припинено центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або іншим державним органом, уповноваженим на застосування таких заходів реагування, в порядку, встановленому законодавством.
В свою чергу, ОСОБА_3 , достовірно знаючи, що дія спеціального дозволу на користування надрами № 3397 зупинена, діючи умисно у порушення вимог постанови Кабінету Міністрів України № 615 від 30.05.2011 «Порядок надання спеціальних дозволів на користування надрами», Кодексу України про надра та ЗУ «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності», маючи намір на незаконне видобування корисних копалин загальнодержавного значення шляхом проведення вибухових робіт, не припинив видобування корисних копалин - гнейсів на Суботцівському родовищі хоча був обізнаний про вимоги законодавства України, щодо негайного припинення видобування корисних копалин після зупинення дії спеціального дозволу.
Також, ОСОБА_3 мав реальну можливість здійснити припинення робіт по видобуванню корисних копалин загальнодержавного значення відповідно до законодавства України, так як це входило до його повноважень.
Проте, ОСОБА_3 , у період зупинення дії спеціального дозволу на видобування корисних копалин загальнодержавного значення у ТОВ «Знам`янський граніт» у період часу з 11.12.2018 по 09.08.2019 здійснив всі необхідні дії спрямовані на незаконне продовження видобутку та користування надрами ТОВ «Знам`янський граніт».
Зокрема встановлено, що ОСОБА_3 з метою продовження видобування корисних копалин гнейсів, як директор ТОВ «Знам`янський граніт», подав заявку на проведення вибухових робіт підрядній організації ТОВ «Юнігран-сервіс» , які виконували свої господарські зобов`язання за раніше укладеним договором № 35.15-БВР Проведення буро-вибухових робіт від 21.11.2016.
При цьому, ОСОБА_3 , бажаючи приховати вчинюваний ним злочин, умисно не повідомив представників ТОВ «Юнігран-сервіс» про те, що дія спеціального дозволу на користування надрами №3397 виданого ТОВ «Знам`янський граніт» зупинена.
В свою чергу представниками ТОВ «Юнігран-сервіс», які були необізнані у намірах ОСОБА_3 , 25.07.2019 проведено масовий вибух на Суботцівському родовищі та складено Акт виконання робіт №54 від 25.07.2019, яким передано виконавцю вчинення злочину директору ТОВ «Знам`янський граніт» - ОСОБА_3 роботи по незаконному видобутку корисних копалин загальнодержавного значення гнейсів об`ємом 11, 230 м3.
Таким чином, ОСОБА_3 перебуваючи на посаді директора ТОВ «Знам`янський граніт», 25.07.2019, умисно здійснив незаконне видобування корисних копалин гнейсів загальнодержавного значення вчиненого шляхом проведення вибухових робіт, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом державним інтересам.
Згідно висновку судової інженерно-екологічної експертизи №1652/1653/21-27 від 13.07.2021 проведено розрахунок розміру збитків завданих державі внаслідок самовільного видобутку корисних копалин загальнодержавного значення гнейсів на Суботцівському родовищі, розташованому 1,5 км на південний схід від села Суботці, Знам`янського району Кіровоградської області, підприємством ТОВ «Знам`янський граніт» за період з 11.12.2018 по 09.08.2019 року становить 33 085 129 (тридцять три мільйони вісімдесят п`ять тисяч сто двадцять дев`ять) гривень 74 копійок.
Таким чином, ОСОБА_3 перебуваючи на посаді директора ТОВ «Знам`янський граніт», в порушення вимог ст. ст. 4, 6, 16, 19, 56, 57 Кодексу України про надра, п. п. 22, 23 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою КМУ від 30.05.2011 № 615, статуту ТОВ «Знам`янський граніт» та ЗУ «Про дозвільну систему» у сфері господарської діяльності» - 25.07.2019, вчинив всі необхідні дії, безпосередньо спрямовані на вчинення незаконного видобування корисних копалин загальнодержавного значення гнейсів, шляхом проведення буро-вибухових робіт, який згідно з постановою Кабінету Міністрів України №827 від 12.12.1994 року "Про затвердження переліку корисних копалин загальнодержавного значення" відноситься до переліку корисних копалин загальнодержавного значення, в загальному об`ємі 11,230 м3, що завдало збитків Державі на суму 33 085 129, 74 гривень.
Таким чином, своїми протиправними умисними діями ОСОБА_3 , вчинив кримінальне правопорушення передбачене ч. 4 ст. 240 КК України, тобто незаконному видобуванні корисних копалин загальнодержавного значення, вчинені шляхом вибуху, що завдало тяжких наслідків.
ОСОБА_3 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 240 КК України.
В ході досудового розслідування Державну екологічну інспекцію Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) визнано потерпілим у кримінальному провадженні.
В ході досудового розслідування відповідно до листа Головного сервісного центру МВС Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС в Кіровоградській області встановлено наступне: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 має у власності автомобіль марки DAEWOO LANOS 2004 року випуску НОМЕР_1 .
З посиланням на викладені обставини вказується на наявність передбачених законом підстав для задоволення клопотання.
Дослідивши представлені матеріали вважаю, що клопотання підлягає поверненню слідчому виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Слідчий у своєму клопотанні зазначив, що метою арешту майна є забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

При цьому слідчий суддя зауважує, що матеріали клопотання не містять цивільного позову, поданого в рамках даного кримінального провадження та відомостей про вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення позову, що позбавляє слідчого суддю можливості врахувати розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Згідно з ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в 72 години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи положення ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає необхідним повернути клопотання прокурору, встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків клопотання.

Керуючись ст.ст. 170- 173, 175, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

постановив :

клопотання слідчого відділу СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_2 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000556 від 31.03.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 240 КК України про арешт майна повернути в.о. прокурора відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_4 для усунення недоліків, встановивши строк в сімдесят дві години з моменту фактичного отримання клопотання разом з додатками до нього для їх усунення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя

Ленінського районного суду

м. Кіровограда ОСОБА_5