У Х В А Л А Справа № 200/2487/15-к

Провадження № 1-кс/932/4676/21

09 листопада 2021 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , ознайомившись з клопотанням акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:

09.11.2021 року до суду надійшло клопотання акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 12.02.2015 року по справі № 200/2487/15-к на квартиру АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання посилаються на те, що банк є іпотекодержателем квартири АДРЕСА_1 і має пріоритетне право на звернення стягнення на заставне майно. Арешт іпотечного майна порушує права іпотекодержателя на отримання задоволення своїх вимог за рахунок заставного майна.

Відповідно до вимог ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як зазначено у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 5 квітня 2013 року № 223-558/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», оскільки законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (частина сьома статті 100, частина друга статті 132, частина перша статті 184, частина перша статті 192, частина друга статті 199, частина перша статті 201, частина третя статті 244, частина десята статті 290 КПК України), з урахуванням положень частини шостої статті 9 КПК України правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад, частина перша статті 306, частина третя статті 234 КПК України тощо). Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ вважає, що у таких випадках не можна керуватися положеннями частини першої статті 32 КПК України, яке, з огляду на зміст цієї статті та її місце у структурі КПК України, стосується лише суду, який здійснює кримінальне провадження як орган, що розглядає справу по суті, і не регламентує діяльність слідчого судді.

Водночас у більшості випадків КПК України визначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (частина друга статті 132, частина перша статті 184, частина перша статті 192, частина друга статті 199, частина перша статті 201, частина 2 статті 234, частина третя статті 244, частина десята статті 290 КПК України).

Як вбачається із ухвали слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 12.02.2015 року по справі № 200/2487/15-к, провадження № 1-кс/200/1023/15, що міститься у АСДС, арешт на квартиру АДРЕСА_2 накладено за клопотанням слідчого СУ ГУМВС України у Дніпропетровській області у кримінальному провадженні № 0004656.

Після проведеної реформи СУ ГУМВС України у Дніпропетровській області не існує, утворено СУ ГУНП України у Дніпропетровскій області.

На цей час Слідче управління ГУ НП в Дніпропетровській області, яке є органом досудового розслідування при ГУ НП в Дніпропетровській області, знаходиться у будівлі по пр. Слобожанському, 40 у м. Дніпрі. Так, наказом начальника ГУ НП в Дніпропетровській області від 09 квітня 2018 року за № 1843 визначено місцезнаходження службових приміщень СУ ГУ НП в Дніпропетровській області у вказаній будівлі. Таким чином, Слідче управління ГУ НП в Дніпропетровській області знаходиться в межах територіальної юрисдикції Індустріального районного суду м. Дніпропетровська.

Внаслідок того, що на цей час Слідче управління ГУ НП в Дніпропетровській області на території Шевченківського району м. Дніпра не розташовано, тобто не знаходиться під юрисдикцією Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська, що свідчить про те, що судовий контроль на стадії досудового розслідування здійснюється слідчими суддями Індустріального районного суду м. Дніпропетровська, приходжу до висновку про неможливість розгляду клопотання про скасування арешту майна. У зв`язку із цим, приходжу до висновку, що клопотання про скасування арешту майна має подаватись за місцезнаходженням СУ ГУ НП у Дніпропетровській області, тобто до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 22, 26, 131, 132, 170-174, 309-310 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про скасування арешту майна повернути.

На ухвалу слідчого судді може бути подано апеляцію безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1