Справа № 182/4690/21
Провадження № 1-кп/0182/958/2021
У Х В А Л А
Іменем України

03.11.2021 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Нікополь Дніпропетровської області обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000184 від 06.04.2021за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Нікополь Дніпропетровської області, громадянина України, фактично проживаючий без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 Кримінального кодексу України (далі КК України),

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого (доставленого під вартою) ОСОБА_3 ,

захисника адвоката ОСОБА_5

в с т а н о в и в:
1.В провадженні Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебуває вказане кримінальне провадження.

2.Прокурором заявлено клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб без зміни розміру застави, щодо обвинуваченого ОСОБА_3 , оскільки ризики передбачені ст.177 КПК продовжують існувати, а саме ризик переховування від суду, незаконного впливу на потерпілу та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки останній обвинувачується у скоєнні корисливого злочину за який передбачено покарання від 4 до 6 років, він повною мірою усвідомлює невідворотність покарання і настання для нього передбачених законом обмежень його прав та свобод, також в суді наявні інші кримінальні провадження щодо обвинуваченого. Вважає, що менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

3.Обвинувачений ОСОБА_3 заперечив проти задоволення заявленого прокурором клопотання та зауважив, що він ніколи не ухилявся від судового розгляду за іншим кримінальним провадженням, просив суд змінити запобіжний захід на нічний домашній арешт за адресою фактичного місця мешкання, оскільки бажає влаштуватись на роботу та відшкодувати шкоду потерпілим за іншим кримінальним провадженням.

4.Захисник адвокат ОСОБА_5 також заперечив проти задоволення заявленого прокурором клопотання та просив змінити обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на нічний домашній арешт за адресою місця мешкання сестри обвинуваченого, оскільки вважає зазначені прокурором ризики необґрунтованими та недоведеними, а сам обвинувачений бажає влаштуватись на роботу на відшкодувати завдану шкоду та не має наміру впливати на потерпілу та свідків.

5.Прокурор щодо заявленого стороною захисту клопотання про зміну запобіжного заходу на домашній арешт заперечив, оскільки ніхто не звернувся до суду із відповідним клопотанням, та підтримав раніше заявлене ним клопотання, вважаючи, що заявлені ризики продовжують існувати.

6.Потерпіла ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилась, до суду подала заяву про розгляд кримінального провадження за її відсутності.

7.Вислухавши думку сторін кримінального провадження суд приходить до наступних висновків.

8.В судовому засіданні встановлено, що обвинуваченому ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого продовжено до 06 листопада 2021 року включно.

9.Згідно з вимогами ст.331 КПК України під час судового засідання суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати чи обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

10.За змістом ст.199 КПК України підставою для продовження строку тримання під вартою є обставини, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

11.Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

12.Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України (частина 2 статті 177 КПК України).

13.ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях зазначав, що питання про те, чи є тривалість тримання під вартою розумною, не може вирішувати абстрактно. Наявність підстав для залишення обвинуваченого під вартою слід оцінювати в кожній справі з урахуванням її особливостей.

14.У справі «Москаленко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що «органи судової влади неодноразово посилалися на імовірність того, що до заявника може бути застосоване суворе покарання, враховуючи тяжкість злочинів, у скоєнні яких він обвинувачувався. У цьому контексті Суд нагадує, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Суд визнає, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує».

15.Судом приймаються до уваги обставини, передбачені ст.178 КПК України, вік та стан здоров`я обвинуваченого, його соціальні зв`язки, наявність інших кримінальних проваджень в суді, а також з огляду на тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання його винуватим в інкримінованому кримінальному правопорушенні, що дає підстави вважати та свідчить про можливе переховування даної особи від суду, а свідки по справі та потерпіла ще не допитані в судовому засіданні.

16.Також судом враховується і та обставина, що під час розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу та заявленого клопотання стороною захисту про зміну запобіжного заходу на домашній арешт, стороною захисту не надано жодного належного доказу, який свідчив би про необхідність зміни вже обраного запобіжного заходу.

17.Щодо посилання сторони захисту на те, що обвинувачений бажає відшкодувати шкоду потерпілим за іншим кримінальним провадженням в даному випадку не можуть бути беззаперечними стимулюючими факторами подальшої належної процесуальної поведінки обвинуваченого.

18.Враховуючи викладене, суд вважає, що на даний час залишається достатньо підстав вважати, що ОСОБА_3 зможе ухилитися від суду та не виконувати його процесуальні рішення, тому підстав для зміни запобіжного заходу суд не вбачає.

19.На підставі викладеного суд вважає клопотання прокурора обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, а в задоволенні клопотання сторони захисту слід відмовити.

20.Також, враховуючи всі обставини справи, суд не вбачає підстав, для зміни розміру застави.

Керуючись статтями 179, 183, 197, 331, 369-372 КПК України, суд

п о с т а н о в и в :
1.Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

2.В задоволенні клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт у нічний час відмовити.

3.Продовжити щодо ОСОБА_3 , строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою не більш ніж на 60 днів, до 29 грудня 2021 року включно.

4.Визначений раніше розмір застави для ОСОБА_3 у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб - залишити без змін.

5.У разі внесення застави у розмірі визначеному ухвалою суду, ОСОБА_3 , з дня внесення застави вважати особою стосовно якої обрано запобіжний захід у вигляді застави і відповідно до вимог ч. 5 ст. 194 КПК України на нього покладаються наступні обов`язки:

- прибувати до суду у визначений час;

- не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України, які будуть повернуті після скасування запобіжного заходу.

6.Термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.

7.Роз`яснити обвинуваченому та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава може бути звернута в дохід держави.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга на протязі п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя: ОСОБА_1