СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/1266/21
ун. № 759/782/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 вересня 2021 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянуши у відкриому судовому засіданні клопотання прокурора Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за 0008664 від 29.09.2017 року відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 121, ч. 1 ст. 297 КК України про продовження щодо обвинуваченого строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

сторони кримінального провадження: прокурор ОСОБА_3 ,

обвинувачений ОСОБА_4 ,

захисник ОСОБА_5

В С Т А Н О В И В:

В судовому засіданні прокурор заявила клопотання та просила продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України. ОСОБА_4 може вчинити новий злочин, ухилятися від явки до суду. Крім того, обвинувачений не має визначеного місця проживання в м. Києві, а також відсутні медичні застереження щодо неможливості перебування його під вартою.

Захисник адвокат ОСОБА_5 , якого підтримав обвинувачений ОСОБА_4 , заперечував проти клопотання прокурора вважаючи його необґрунтованим, оскільки в матеріалах кримінального провадження відсутні докази вчинення обвинуваченим будь-яких кримінальних правопорушень. У зв`язку з чим сторона захисту просила відмовити у задоволенні клопотання прокурора та застосувати відносно обвинуваченого запобіжний захід у виді нічного або цілодобового домашнього арешту.

Заслухавши думку сторін провадження, дослідивши надані матеріали, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання чи продовження запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити всі обставини, які можуть свідчити на користь збільшення або зменшення ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Розглядаючи клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення суд з`ясовує всі обставини, з якими пов`язана можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та умови, за яких таке обрання можливе та виправдане.

Так, ОСОБА_4 раніше неодноразово судимий, не працює, офіційно не одружений, обвинувачується у вчиненні злочину, який відповідно до ст.12 КК України відноситься до категорії тяжких, крім того пов`язаний із застосуванням насильства небезпечного для життя в момент заподіяння, а отже, являє собою значну суспільну небезпеку.

Обізнаність обвинуваченого ОСОБА_4 про суворість передбаченого законом покарання, у випадку визнання його винуватим, додатково підтверджує наявність високого ризику ухилення від суду та не виконання його процесуальних рішень (ризик переховування). Також існують ризики того, що обвинувачений може незаконно впливати на потерпілу та свідків, оскільки йому відомі їх місця проживання, іншим чином перешкоди кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Також суд відповідно до вимог ст.178 КПК України приймає до уваги інші дані про особу обвинуваченого, зокрема міцність його соціальних зв`язків, вік та стан здоров`я, щодо якого на даний час в розпорядженні суду відсутні об`єктивні медичні застереження щодо неможливості перебування обвинуваченого під вартою.

Оцінючи наявність підстав для тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою з урахуванням конкретних обставин кримінального провадження, враховуючи стадію судового розгляду, суд вважає, що даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.

При цьому, суддя бере до уваги те, що тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що існують підстави для продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України суд, застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, приймає рішення не визначати розмір застави.

Обвинувачений ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про зміну запобіжного заходу, обраного щодо нього з тримання під вартою на домашній арешт з тих підстав, що він не згоден з пред`явленим йому обвинуваченням, вважає себе невинуватим у вчинення злочинів, які йому інкримінуються, за роки перебування в СІЗО у нього погіршився стан здоров`я.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 підтримав клопотання.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 підтримав клопотання.

Прокурор ОСОБА_3 проти заявленого клопотання заперечувала з тих підстав, що матеріали кримінального провадження містять достатньо доказів на підтвердження винуватості ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121, ч. 1 ст. 297 КК України, і підстави для зміни запобіжного заходу відсутні.

Вислухавши думку сторін кримінального провадження, суд встановив наступне.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 05.08.2021 року щодо ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Зазначена ухвала суду ані обвинуваченим, ані його захисником, в апеляційному порядку не оскаржувалась.

Згідно ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Обгрунтування клопотання ОСОБА_4 фактично засновано на незгоді з діями та рішенням попереднього складу суду та прокурора ОСОБА_3 ; будь-яких обставин, які не були враховані судом при обранні запобіжного заходу, або є такими, що виникли після постановлення ухвали і зменшили ризики, передбачені ст. 177 КПК України або обгрунтованість підозри, клопотання не містить. Отже, підстави для задоволення клопотання про зміну запобіжного заходу, обраного щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , відсутні.

Керуючись ст.ст. 197, 201, 331, 369 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Святошинської окружної прокуратури м. Києва про продовження строку запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за 0008664 від 29.09.2017 року - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів, тобто до 25.11.2021 року включно та утримувати його в ДУ «Київський слідчий ізолятор» МЮ України.

Ухвала суду першої інстанції підлягає негайному виконанню.

Клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 з тримання під вартою на домашній арешт - залишити без задоволення.

Ухвала в частині продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1