Провадження №1-кс/369/2328/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.09.2021 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , заявника ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 4 м. Києва заяву захисника підозрюваного ОСОБА_4 ОСОБА_5 про відвід слідчого судді Києво-Святошиського районного суду Київської області ОСОБА_6 , -
ВСТАНОВИВ:

31.08.2021 року захисником підозрюваного адвокатом ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 заявлено відвід судді ОСОБА_6 при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000633 від 30.08.2021 року. Заява про відвід вмотивована тим , що під час розгляду клопотання слідчого СВ поліції № 1 Бучнаського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_7 , за погодженням з прокурором Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_8 виникли обставини, які викликають сумнів в неупередженості ОСОБА_6 , що є підставою для відводу судді від розгляду кримінального провадження відповідно до положень ст.. 75 КПК України.

На підставі викладеного просила суд відвести слідчого суддю Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_6 від розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000633 від 30.08.2021 року.

У судовому засіданні підозрюваний та захисник заяву підтримали та просили задовольнити відвід.

У судовому засіданні прокурор заперечувала щодо заяви та просила суд відмовити в задоволенні.

Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові, у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи

Стосовно об`єктивної неупередженості в рішеннях ЄСПЛ зазначено, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди повинні викликати в учасників цивільного процесу.

Об`єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо; суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант; наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі, участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення тощо.

Тобто, особа, яка заявляє відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт зацікавленості судді у розгляді справи, зважаючи на дію презумпції особистої неупередженості судді, яка діє до тих пір поки не доведено інше. Будь-яких доказів неупередженості, зацікавленості судді в матеріалах справи відсутні.

Вивчивши заяву, суд приходить до переконання, що заява не підлягає задоволенню, оскільки захисником підозрюваного ОСОБА_4 адвокатом ОСОБА_5 не надано суду доказів наявності обставин, передбачених ст. 75 КПК України, що виключають участь судді у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000633 від 30.08.2021 року.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст.ст.75,76,81 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви захисника підозрюваного ОСОБА_4 ОСОБА_5 про відвід слідчого судді Києво-Святошиського районного суду Київської області ОСОБА_6 - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали суду проголошено 02 вересня 2021 року о 12 годині 15 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1