УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2021 року

м. Харків

Справа № 638/19305/21
Провадження № 1-кс/638/2738/21

Слідчий суддя Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , вивчивши клопотання слідчого СВ Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_2 , погодженого з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0002233 від 07 грудня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 369 КК України, про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_4 звернулася до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_5 , про арешт майна.

Клопотання обгрунтовано тим, що у провадженні СВ ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002233 від 07 грудня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого частиною першою статті 369 КК України.

06 грудня 2021 року приблизно о 22-57 год за адресою: м. Харків, пр-т Незалежності, 17, невстановлена особа надала неправомірну вигоду інспектора УПП в Харківській області ДПП НПУ, за невчинення дій з використанням наданого останнім службового становища.

07 грудня 2021 року слідчим СВ ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 у період часу з 00-04 год до 00-12 год проведено огляд місця події за адресою: м. Харків, пр-т Незалежності, 17, в ході якого було виявлено та вилучено грошові кошти в національній валюті гривня, купюри номіналом 200 гривень у кількості 5 одиниць (УБ 1998285, ВЕ 4788024, СЖ 4417912, СЖ 1114264, ТЗ 2235937) загальною сумою 1000 гривень.

Накладення арешту на вказане майно слідчий обґрунтовує тим, що повернення вилученого майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, та встановлення усього кола осіб, причетних до скоєння вказаного кримінального правопорушення, оскільки у разі повернення зазначеного майна, можуть бути вжиті заходи та вчинені дії, направлені на його знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливити встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні, а також проведення необхідних слідчих дій.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання з додатками, доходить висновку про необхідність повернути клопотання слідчому, виходячи з наступного.

Відповідно до положень статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною другою статті 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Також, відповідно до вимог частини другої статті 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Статтею 172 КПК України встановлено порядок розгляду клопотання про арешт майна, згідно з якою, клопотання розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Як вбачається з клопотання та матеріалів слідчим не зазначено власника (власників) вилученого майна, фактичних даних щодо адрес фізичних чи юридичних осіб, які є власниками такого майна, що позбавляє суд можливості виконати вимоги частини першої статті 172 КПК України щодо судового виклику власників майна та розглянути подане клопотання відповідно до вимог процесуального законодавства. Крім того, згідно пункту 5 части 5 статті 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу, в якій зазначає порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

В силу приписів статті 131 КПК України арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, тому під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються (частина п`ята статті 132 КПК України).

В порушення статті 132, пункту 3 частини другої статті 171 КПК України слідчим в клопотанні не зазначено фактів та доказів, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження майном, яке необхідно арештувати, фізичною або юридичною особою та не додані оригінали або копії документів, інших матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання в цій частині.

Згідно з абзацом 1 частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (тобто з метою збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Також статтею 64-2 КПК України, передбачено, що третьою особою щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Зі змісту частини другої статті 64-2 КПК України слідує, що із клопотанням про арешт щодо майна третьої особи звертається до суду прокурор.

Оскільки в клопотанні про арешт майна не міститься відомостей про власника (власників) майна, яке належить арештувати, та його правового статусу, а також відсутні відомості щодо вручення будь-якій особі підозри про вчинення кримінального правопорушення, суд доходить висновку, що із даним клопотанням про накладення арешту на майно уповноважений звернутися до суду тільки прокурор в силу приписів статті 64-2 КПК України. Однак, як зазначено вище, із вказаним клопотанням про арешт майна звернувся слідчий слідчого відділу Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_4 за погодженням із прокурором.

Відповідно до частини третьої статті 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З урахуванням вищезазначеного, дане клопотання про арешт майна необхідно повернути прокурору для усунення недоліків.

Керуючись статтями 2, 7, 64-2, 170 - 173 КПК України,-

у х в а л и в :

Клопотання слідчого СВ Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_2 , погодженого з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0002233 від 07 грудня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 369 КК України, про арешт майна, повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1