Справа № 182/523/22
Провадження № 1-кс/0182/127/2022
У Х В А Л А
Іменем України
07.02.2022 року м. Нікополь

Слідчий суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Нікопольського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , яке погоджене з прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту у кримінальному провадженні №0000608, -

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СВ Нікопольського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , за погодженням з прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на наступне майно: вантажний автокран МАЗ-53371, червоного кольору д.з.н. НОМЕР_1 , котрий на праві власності належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

Під час досудового розслідування встановлено, що 29.10.2021 невстановлені особи з використанням вантажної техніки з регулюючого басейну за адресою: АДРЕСА_1 , таємно викрали залізобетонні плити, що належать Нікопольському МУВГ.
За даним фактом 03.11.2021 року відомості внесені до ЄРДР і розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000608 за попередньою правовою кваліфікацією ч.2 ст. 185 КК України.
Клопотання про арешт майна мотивоване тим, що відповідно до протоколу допиту свідка гр. ОСОБА_5 , який працює на посаді заступника начальника управління Нікополського МУВГ, 01.11.2021 р. стало відомо від провідного інженера ОСОБА_6 , про те, що під час плановго об`їзду меліоративних систем, а саме в районі с. Новоіванівка, на регулюючому басейні -2 (РБ-2) Нікопольського зрошувального масиву II черги, котрий розташований по вул. Фрунзе в с. Новоіванівка Нікопольського p-ну, Дніпропетровської області, було виявлено крадіжку 65 залізобетонних плит НПК 6X2X0,06 на загальну суму 1 477 303,97 грн.
А, при дослідженні відеозапису з камер відео спостереження, розташованих неподалік від місця скоєння злочину, та камер «Безпечне місто» було встановлено, що 29.10.2021 року в ранковий час, в напрямку с. Новоіванівка проїхало два вантажних автомобіля а саме автомобіль марки «RENAULT MAGNUM» червоного кольору д.н.з. НОМЕР_2 та автомобіль марки «RENAULT MAGNUM АЕ470» д.н.з. НОМЕР_3 , автокран марки MA3-53371 червоного кольору д.н.з. НОМЕР_1 та легковий автомобіль марки «VOLVO S 80» чорного кольору д.н.з. НОМЕР_4 .
Крім того, 29.10.2021 року та 31.10.2021 року згідно відеозапису з камер відео спостереження, розташованих неподалік від місця скоєння злочину та камер «Безпечне місто» зафіксовано, як в кузові вантажних автомобілів RENAULT MAGNUM» червоного кольору д.н.з. НОМЕР_2 та «RENAULT MAGNUM АЕ470» д.н.з. НОМЕР_3 , котрі рухалися зі сторони с. Новоіванівка, знаходяться плити за зовнішніми ознаками подібні плитам які були викрадені регулюючому басейні -2 (РБ-2)Нікопольського зрошувального масиву II черги, котрий розташований по вул. Фрунзе в с. Новоіванівка Нікопольського р-ну, Дніпропетровської області.
Тому, слідчий, за погодженням з прокурором просять вирішити питання накладення арешту майна на вказані транспортні засоби шляхом заборони користування.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя, відповідно до вимог ст. 94 КПК України, ст. 132 КПК України, ст. 173 КПК України повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, власника майна, третіх осіб.

Відповідні дані повинні міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Згідно з ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1)збереження речових доказів; 2)спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 2, ч. 3, ч. 4 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено: підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Зі змісту частини третьої статті 172 КПК України вбачається, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.06.2007 р. у справі "Смирнов проти Росії" було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку - вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.
З тексту клопотання вбачається, що воно складається з викладення скороченого змісту фактичних обставин кримінального правопорушення (фабули), встановлених органом досудового розслідування та посилання на положення 170 КПК України без належного обґрунтування співвідношення вказаних положень процесуального закону з фактичними обставинами даного кримінального провадження.
Також, клопотання слідчого містить лише загальні формулювання підстав і мети арешту майна згідно процесуального закону і не містить відомостей щодо пред`явлення підозри будь-якій особі в даному кримінальному провадженні, в тому числі власнику або перевізнику, який користується зазначеним транспортним засобом.
Фактичні власники транспортного засобу не встановлені і не допитані у кримінальному провадженні, як і не встановлено місцезнаходження самого транспортного засобу, який не оглянуто, не вилучено і не визнано речовим доказом у зазначеному кримінальному провадженні. Крім того, слідчим не встановлено коло осіб, які причетні до вчинення злочину, не встановлено хто керував транспортними засобами, на якій підставі та чи були використані зазначені транспортні засоби саме під час вчинення зазначеного кримінального правопорушення. Санкція статті, за якою кваліфіковано дії невстановлених осіб, не передбачає конфіскацію майна, в тому числі і спеціальну, а безпідставне накладення арешту на майно є порушенням прав його власника, оскільки автомобілі є вантажними і використовуються швидше за все в комерційних цілях, тобто з метою отримання прибутку.
За таких обставин слідчим взагалі не зазначено жодної законної підстави для вирішення питання арешту цього майна.
Таким чином, у зв`язку із вищезазначеним, клопотання про арешт майна не відповідає встановленим чинним законодавством вимогам щодо його змісту і тому, підлягає поверненню.
У Х В А Л И В:
Клопотання старшого слідчого СВ Нікопольського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , яке погоджене прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 повернути прокурору для усунення недоліків протягом 72 годин.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1