Провадження № 1-кс/201/3579/2021
УХВАЛА
Іменем України

07 грудня 2021 року м. Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , при секретарі судового засіданні ОСОБА_2 , за участю старшого слідчого СВ ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 та представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, адвоката ОСОБА_4 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Правобережної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_5 , про арешт майна, за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001058 від 26.11.2021 року, внесеного за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 1 ст. 263 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Суть клопотання.
Слідчий звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором, про арешт майна. В обґрунтування заявленого клопотання послався на те, що 01.12.2021 року в ході санкціонованого слідчим суддею обшуку автомобіля «BMW X5» чорного кольору, р.н. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено майно.

Враховуючи, що вилучені речі, зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, могли бути здобутим злочинним шляхом, або бути знаряддями злочину, вилучені речі можуть бути використані як докази факту причетності вчинення вище вказаною особою крадіжок з квартир та інших приміщень, що встановлюються під час кримінального провадження, з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування, слідчий просив накласти арешт на вищевказане тимчасово вилучене майно.

Позиції сторін.
Слідчий в судовому засіданні вимоги клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Представник третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, адвокат ОСОБА_4 , проти задоволення клопотання заперечив з підстав його необґрунтованості, просив у задоволенні клопотання відмовити.

Процесуальні питання.
Відповідно до ст. 107 КПК України здійснювалося повне фіксування кримінального провадження за допомогою технічного засобу.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали кримінального провадження, клопотання та додані до нього слідчим документи, приходить до наступного висновку.

Норми КПК України, які застосовуються при вирішенні клопотання.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів після його надходження до суду.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з нормами Глави 10 та Глави 17 КПК України, правові підстави, з яких дізнавачем (слідчим, прокурором) вноситься клопотання про накладення арешту та, відповідно, накладається арешт слідчим суддею, мають співвідноситися з обставинами кримінального провадження.

Згідно ст.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону. А отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Проте, попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Як свідчить практика Європейського суду з прав людини, найчастіше втручання в право власності фізичних та юридичних осіб відбувається з боку державних органів, зокрема, органів виконавчої влади, іноді органів законодавчої й судової влади, шляхом прийняття законодавчих актів чи при винесенні незаконного рішення суду, тоді як ст.1 Першого Протоколу до Європейської конвенції з прав людини забороняє будь-яке невиправдане втручання державних органів.

Практика ЄСПЛ визначає, що стаття 1 Протоколу 1, яка спрямована на захист особи: (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, також зобов`язує державу вживати необхідні заходи, спрямовані на захист права власності (рішення по справі «Броньовський (Broniowski) проти Польщі» від 22.06.2004р.).

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є притаманний всім статтям Конвенції (рішення у справах «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу, і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор, відповідно до п. 2, 3 ч. 3 ст.132 КПК України не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у право власності, про який ідеться в клопотанні, або може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звертається з клопотанням.

Згідно із ст. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Оцінка слідчого судді.
Як свідчать матеріали клопотання, 26.11.2021 року ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області було розпочато кримінальне провадження № 0001058, за ознаками злочину передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 25.11.2021 року до ЧЧ ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшла заява від ОСОБА_7 про те, що приблизно о 17:00 год. 25.11.2021 невстановлена особа, шляхом віджиму вікна проникла до квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , зв`язки таємно викрала майно заявника, чим спричинила матеріальну шкоду, сума якої встановлюється.

У порядку ст. 40 КПК України оперативним підрозділам ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області та сектору ВКП ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надано доручення щодо встановлення кола осіб, які причетні до вчинення вказаного кримінального правопорушення.

В ході виконання доручення від ВКП ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшла довідка меморандум в якій зазначено, що в ході відпрацювання та налізу крадіжок з квартир громадян на території міста Дніпра, вчинених шляхом перекусу віконних решіток та віджиму метало пластикових вікон, отримана інформація відносно етнічної групі осіб, які ймовірно причетні до вчинення зазначених кримінальних правопорушень: ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_3 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Також під час досудового розслідування встановлено, що вище вказані особи збувають викрадене майно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , користується автомобілем: «BMW X5» чорного кольору, р.н. НОМЕР_1 .

01.12.2021 року під час проведення санкціонованого обшуку Жовтневим РС м. Дніпропетровська, автомобіля «BMW X5» чорного кольору, р.н. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: м. Дніпро по вул. Вахрушева навпроти буд. 2, виявлено та вилучено:

- годинник «Apple Watch», сріблястого кольору, з білим ремінцем, Series 6

- мобільний телефон «ASUS», чорного кольору, з пошкодженим екраном

- мобільний телефон «Samsung», блакитного кольору

- мобільний телефон «iPhone 6», сріблястого кольору з пошкодженим екраном

- мобільний телефон «Samsung», темного кольору, imei: НОМЕР_2

- пристрій для куріння Iqos, синього кольору

- планшет Nomi ultra 4 LTE, imei: НОМЕР_3

- флеш накопичувач VERICO 16Cordial

- блокнот помаранчевого кольору з записами

- банківська картка «Mono bank», НОМЕР_4

- сім картка 4G LTE 13

- музична колонка «Harman Karbon»

- автомобіль «BMW X5» чорного кольору, р.н. НОМЕР_1

В ході особистого обшуку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено та вилучено:

- мобільний телефон «iPhone 11Pro» , сірого кольору, imei: НОМЕР_5

- грошові кошти в сумі 1600 доларів США, номіналом 16 купюр по 100 доларів США

- грошові кошти в сумі 2200 гривень, номіналом 11 купюр по 200 грн.

- одна купюра номіналом 20 грн

- одна купюра номіналом 2 грн

- одна купюра номіналом 1 грн

За фактом виявлення у ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_8 , бойових припасів 01.12.2021 були внесені відомості до ЄРДР №0001074, №0001075 та №0001076 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 263 КК України, та 01.12.2021 прокурором Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра вказані кримінальні провадження були приєднані до ЄРДР № 0001058 від 26.11.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України та присвоєно основний номер № 0001058.

02.12.2021 року ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого ч.1 ст. 263 КК України.
02.12.2021 року ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого ч.1 ст. 263 КК України.
02.12.2021 року ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого ч.1 ст. 263 КК України.
Під час досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що ОСОБА_9 , ОСОБА_13 та ОСОБА_8 причетні до ряду скоєння аналогічних правопорушень.

Так, встановлено, що вказані особи причетні до вчинення наступних правопорушень: вчинення крадіжки 29.11.2021 р. у період часу з 10.00 год. по 20.00 год , шляхом пошкодження вікна (віджиму), проникли до приміщення квартири АДРЕСА_4 , звідки викрала майно, що належить ОСОБА_14 ; вчинення крадіжку 29.11.2021 р. у період часу з 14.20 год. по 18.45 год, шляхом пошкодження вікна (віджиму), проникли до приміщення квартири АДРЕСА_5 , звідки викрала майно, що ОСОБА_15 . Вказані факти були внесені до ЄРДР №0001071, №0001072 та вказані кримінальні провадження 02.12.2021 прокурором Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра були об`єднані до ЄРДР № 0001058 від 26.11.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України та присвоєно основний номер № 0001058

З допиту потерпілого ОСОБА_14 встановлено, що 29.11.2021 року приблизно о 10:00 годині він вийшов із своєї квартири АДРЕСА_6 щоб їхати на роботу, при виході із квартири, він зачинив вхідні двері на один нижній замок на три оберти, і направився на вулицю. Приблизно о 20:00 годині 29.11.2021 року він приїхав до будинку і почав підійматись сходами, підійшовши до квартири відчинив двері, і зайшовши в середину побачив, що по всій квартирі горить світло, далі продивившись побачив що його особисті речі перебувають в хаотичному стані на підлозі в кімнаті в якій я відпочиваю, обдивившись кімнату в якій він відпочиває виявив, що викрадені його особисті грошові кошти в сумі приблизно 2000 гривень купюрами номіналом по 200 гривень, які перебували в тумбочці поруч із ліжком та вікном. Зайшовши до другої кімнати всі речі що перебували в шафах та тумбочках перериті і розкидані на підлогу, із даної кімнати нічого не викрадено.

З допиту потерпілої ОСОБА_15 , встановлено, що 29.11.2021 року приблизно о 14:20 годині вона вийшла із своєї квартири АДРЕСА_7 , щоб направитись до своєї подруги, яка працює в магазині, виходячи із квартири зачинив вхідні двері на один нижній замок на три оберти, і направилася на вулицю.

Приблизно о 18:43 годині 29.11.2021 року потерпілій на її мобільний телефон зателефонувала її сусідка із кв. АДРЕСА_8 , яку звати ОСОБА_16 (повних анкетних даних потерпілій не відомо, яка сказала їй про те, що їй зателефонувала інша сусідка із першого поверху із кв. АДРЕСА_9 , яка сповістила про крадіжку, і повідомила, що перебуваючи в середині своєї квартири в кімнаті побачила як із зовнішньої сторони будинку по металевій решітці, що на вікні її квартири спускався якийсь чоловік, а двоє невідомих чоловіків перебували поруч із будинком та чекали третього. В свою чергу потерпіла не гаючи часу відразу направилась до дому, прийшовши через 5 хвилин до будинку почала підійматись сходами, підійшовши до тамбуру відчинила двері, далі пройшла до вхідних дверей що ведуть до квартири відчинивши їх, вони були без будь-яких видимих пошкоджень, і зайшовши в середину побачила, що в кімнаті її особисті речі перебувають в хаотичному стані на підлозі, відкрита шафа із якої все вивернуте на підлогу, із тумбочки яка під телевізором теж все вивернуто, в кухні було відчинене вікно навстіж, на підлозі перебував розбитий горщик із квітами, не гаючи часу потерпіла відразу викликала співробітників поліції, та чекала їх приїзду. Через деякий час, приїхали співробітники поліції та почали проводити слідчі дії. Потім потерпіла почала передивлятись, чи всі її речі перебувають на своїх місцях і виявила, що були викрадені наступні речі, а саме: грошові кошти приблизно 4000 євро, 12 000 доларів США, 15 000 гривень, 20 000 російських рублів, євро та долари перебували в шафі, а в тумбочці із під телевізору перебували гривні, та російські рублі, та трохи доларів, передивившись далі вона виявила, що викрадені вироби із металів які знаходились в шафі, а саме:

1) золоті сережки «пусети» із камінцями «австралійський апал» зеленого кольору, вага 2,63 гр., 585 проба, придбані були в листопаді місяці 2018 року за 5000 грн.;

2) золота підвіска із камінцем по середині «австралійський апал» зеленого кольору, 585 проба, придбана була в листопаді місяці 2018 року за 4000 грн.;

3) золотий перстень із камінцем по середині «австралійський апал» зеленого кольору, 585 проба, придбаний був в січня місяці 2021 року за 6000 грн.;

4) золоті сережки «під пандору» із чорним жемчугом, золото 585 проба покупка, придбані були в червні місяці 2018 року, приблизно за 5000 грн.;

5) золоті сережки ручної роботи із камінцями зеленого цирконію у вигляді липистків та бутонів, золото 585 проба, придбані в травні місяці 2018 року приблизно за 20000 грн.;

6) золотий перстень із камінцем «олександрит » фіолетового кольору, 585 проба, подарунок від мами в січня місяці 2021 року за 8000 грн.;

7) золото «лом» у вигляді проволоки 585 проба, що перебував в мішочку, придбаний в травні місяці 2018 року вагою 2 гр. приблизно за 2000 грн.;

8) одна золота сережка «комбіноване золото» біле золото із жовтим золото 585 проба, придбані в травні місяці 2002 року приблизно за 1500 грн.;

9) золоті сережки «біле золото із брильянтом» по середині утримання брильянту та застібка, золото 585 проба, придбані в травні місяці 2008 року приблизно за 5000 грн.;

10) золота каблучка «комбіноване золото жовте із білим» із камінцем по середині «брильянт», 585 проба, придбане було в листопаді місяці 2010 року за 4000 грн.;

11) золота каблучка «біле золото» із камінцем по середині «брильянт», 585 проба, придбане було в серпні місяці 2010 року за 4200 грн.;

12) золотий браслет «комбінований із білого та жовтого золота» плетіння, придбаний 2008 році приблизно за 1500 грн.;

13) золотий перстень «комбінований біле та жовте золото» придбане було в серпні місяці 2001 року за 2000 грн.;

14) золота підвіска із хрестиком по середині камінець «церконій» білого кольору, 585 проба, придбана була в 2010 року за 2000 грн.;

15) золота підвіска і вигляді літери «І» та з боку камінець «церконій» білого кольору придбаний був в 2008 року за 1000 грн.;

16) срібний браслет «пандора», 925 проби на ньому була бусина круглої форми, придбана в 2016 приблизно 2300 грн.;

17) срібні сережки « по підвісці білий церконій, та ромбик бірюзовий», 925 проби, придбані в 2013 році приблизно 1000 грн.;

18) буси із камінцями бірюзового кольору;

19) срібні сережки 925 проби без вставок на англійській застібці придбані в липні місяці 2021 році за 1000 грн.;

20) срібний жгут «під пандору» 925 проби, придбані в липні місяці 2017 році за 4000 грн.;

21) срібний браслет «у вигляді кольця» на обох кінцях два шарика, 925 проби, придбаний в 2017 приблизно 2000 грн.;

22) срібний ланцюжок тоненький жгут із капелькою зеленого янтарю 925 проби, придбаний в 2015 приблизно 500 грн.;

23) срібні сережки із позолотою із декількома ланцюжками на кінцях камінці янтарю жовтого кольору придбані в 1998 році приблизно 200 грн.;

24) срібний перстень яз жовтим янтарем по середині 925 проби, придбаний 1998 році за 400 грн;

25 срібний перстень925 проби із прозорим камінцем «церконій» по середині, придбаний 2000 році за 200 грн;

26) срібний браслет 925 проби із камнями «зелений малахіт», придбаний червень місяць 2020 року за 2500 грн;

27) срібна каблучка 925 проби із камінцем «зелений малахіт» по середині, придбана червень місяць 2020 року за 1500 грн;

28) срібний браслет із позолотою « комбіноване плетіння у вигляді косички» 925 проба, придбаний червень місяць 2020 року за 15000 грн;

29) срібний браслет « у вигляді гілочок» 925 проба, придбаний червень місяць 2020 року за 1500 грн;

На даний час встановлюються інші епізоди до яких можуть бути причетні підозрювані особи.

В судовому засіданні слідчий повідомив, що вказаним особам також повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України, а також те, що всім їм обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Висновки.
Відповідно до ст. 12 КК України, кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 185 КК України за ступенем тяжкості є тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років позбавлення волі. Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 263 КК України за ступенем тяжкості є також тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років позбавлення волі.

Слідчий в своєму клопотанні зазначає мету накладання арешту збереження речових доказів та забезпечення можливого відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, та забезпечення можливої спеціальної конфіскації.

Щодо майна, вилученого під час обшуку автомобіля «BMW X5» чорного кольору, р.н. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_6 .
Слідчий довів, що вилучені речі зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, могли бути здобуті злочинним шляхом або бути знаряддями злочину. Так, зазначене майно може бути використане як доказ факту причетності вчинення вище вказаними особами крадіжок з квартир та інших приміщень, що встановлюються під час кримінального провадження.

Станом на сьогоднішні день триває досудове розслідування кримінального провадження, встановлюються всі обставини вчинення кримінального правопорушення, встановлюється коло осіб, яке має відношення до вчинення кримінального правопорушення, здійснюються заходи щодо встановленні і інших осіб, які мають відношення до наведених злочинів, призначені експертизи, встановлюються особи, яким, можливо, належить вилучене майно.

Загалом, у клопотанні слідчого належним чином розкрито, яке відношення вилучені речі мають саме до цього кримінального провадження, у зв`язку з чим процесуальний статус зазначеного у клопотанні майна як речового доказу є визначеним відповідно до вимог ст. 98 КПК України, оскільки постановою слідчого вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Оцінюючи надані стороною обвинувачення докази слідчий суддя вважає їх належними та допустимими, їх сукупність та взаємозв`язок між ними достатній для прийняття процесуального рішення про арешт майна.

Слідчий довів, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Трьом фігурантам кримінального провадження повідомлено про підозру. У одній з цих осіб вилучене майно, яке є предметом розгляду слідчого судді.

Під час досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що ОСОБА_9 , ОСОБА_13 та ОСОБА_8 причетні до ряду скоєння квартирних крадіжок, а вилучене майно є об`єктом таких крадіжок.

При цьому, майно, яке особисто належить вищевказаним особам, на думку слідчого судді, в подальшому може бути використано для відшкодування шкоди потерпілим, у випадку подання ними цивільного позову. Доводи слідчого, що метою арешту є забезпечення можливої спеціальної конфіскації є непереконливими.

Отже потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.

Завдання, для виконання якого слідчий звертається із клопотанням, може бути виконане.

Незастосування арешту майна може привести до настання наслідків, що перешкоджатимуть збереженню речових доказів.

Тому дослідивши матеріли клопотання та надані суду матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає частковому задоволенню, оскільки дані, викладені у матеріалах кримінального провадження дають підстави для висновку, що з метою забезпечення кримінального провадження, виконання завдань та вимог кримінального провадження, попередження подальших злочинних дій, накладання арешту на зазначене майно є необхідним.

Згідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання, в ухвалі слідчого судді зазначається про заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя прийшов до висновку, що з метою збереження речових доказів застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт шляхом позбавлення права на розпорядження і користування майном, є необхідним та достатнім у даному кримінальному провадженні, оскільки сприятиме досягненню мети швидкого, повного, неупередженого досудового розслідування, а також запобігатиме настанню будь-яких негативних наслідків, зокрема, привести до неправомірного вибуття майна з власності.

Слідчий суддя визнає, що матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання неправомірного вибуття майна з власності та забезпечення кримінального провадження, та слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Щодо майна, вилученого в ході особистого обшуку ОСОБА_6 .
Зі змісту норм ст.ст. 98, 99, ч. 2 ст. 171, 173, 235 КПК України слідує, що арешт може бути накладений на речові докази, якими можуть бути речі і документи, у т.ч. вилучені під час обшуку документи, якщо вони можуть бути використані як доказ у кримінальному провадженні.
При цьому, в порушення вимог ст. 98 КПК України, слідчому судді не надано жодного доказу на підтвердження тих обставин, що вилучені під час особистого обшуку ОСОБА_6 речі є речовими доказами та містять на собі інформацію про будь-яку злочинну діяльність.

Крім того, слідчим суддею встановлено, що у цьому кримінальному провадженні ОСОБА_6 про підозру не повідомлено. В клопотанні відсутні обґрунтування того, що вилучені у нього речі, на які слідчий просить накласти арешт, можуть бути об`єктом спеціальної конфіскації.

Також клопотання не містить відомостей про те, які сліди вчинення кримінального правопорушення зберегли на собі вилучені у ОСОБА_6 речі, та яке доказове значення вони мають в рамках даного кримінального провадження.

Отже вилучені у нього речі є такими, що не представляє будь-якої цінності з точки зору речових доказів обставин, що підлягають доказуванню в ході досудового розслідування органом досудового розслідування, адже таке майно не може зберігати інформацію та не є знаряддям злочину.

Теж саме стосується і автомобіля «BMW X5» чорного кольору, р.н. НОМЕР_1 , який використовує ОСОБА_6 .

Тому слідчий суддя приходить до висновку, що на даному етапі досудового розслідування у кримінальному провадження, органом досудового розслідування не доведено, що вилучене майно відіграє роль речових доказів у кримінальному провадженні, а його утримання забезпечить їх збереження з метою уникнення відчуження, знищення та приховання майна.

Відповідно до ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Крім того, ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Разом з тим, згідно зі ст. 7, 16 КПК України, загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Аналізуючи вищенаведені обставини, суддя слідчий приходить до висновку про те, що з клопотання слідчого та доданих до нього матеріалів не вбачається достатніх підстав що обґрунтовували б достатньою мірою необхідність накладення арешту на вилучені у ОСОБА_6 речі, в т.ч і на автомобіль.

Тому в задоволенні клопотання слідчого про накладання арешту на вилучені у ОСОБА_6 в ході його особистого обшуку речі у т.ч. на його автомобіль слідчий суддя відмовляє.

Керуючись ст.ст. 110, 168-169, 170-173 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Накласти арешт шляхом позбавлення права на розпорядження та користування до скасування у встановленому КПК України порядку на майно, вилучене 01.12.2021 в ході санкціонованого обшуку Жовтневим РС м. Дніпропетровська, автомобіля «BMW X5» чорного кольору, р.н. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: м. Дніпро по вул. Вахрушева навпроти буд. 2, а саме:

- годинник «Apple Watch», сріблястого кольору, з білим ремінцем, Series 6;

- мобільний телефон «ASUS», чорного кольору, з пошкодженим екраном;

- мобільний телефон «Samsung», блакитного кольору;

- мобільний телефон «iPhone 6», сріблястого кольору з пошкодженим екраном;

- мобільний телефон «Samsung», темного кольору, imei: НОМЕР_2 ;

- пристрій для куріння Iqos, синього кольору;

- планшет Nomi ultra 4 LTE, imei: НОМЕР_3 ;

- флеш накопичувач VERICO 16 Cordial;

- блокнот помаранчевого кольору з записами;

- банківська картка «Mono bank», НОМЕР_4 ;

- сім картка 4G LTE 13;

- музична колонка «Harman Karbon»;

В задоволенні інших вимог клопотання відмовити.

Відповідно до ч. 3 ст. 173 КПК України, відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.
У відповідності до ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а особами, що були відсутні при її проголошенні, в той же строк з моменту отримання її копії. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.
Підстави для скасування арешту майна визначені в ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1