Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/3428/21
Провадження № 1-кс/935/184/22
У Х В А Л А
Іменем України
03 березня 2022 року м.Коростишів
Коростишівський районний суд Житомирської області в складі:
судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Коростишів у кримінальному провадженні № 0000326 від 03.12.2021 стосовно ОСОБА_4 , ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 ,

встановив:
До Коростишівського районного суду Житомирської області, 01.03.2022, надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000326 від 03.12.2021 стосовно ОСОБА_4 , ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України з клопотанням прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 .

Клопотання обґрунтовано тим, що ризики, передбачені ст.177 КПК України, продовжують існувати. ОСОБА_4 може переховуватись від суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності, враховуючи тяжкість вчиненого ним кримінального правопорушення яке відносить до категорії особливо тяжких кримінальних правопорушень та тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, а саме позбавлення волі строком від восьми до п`ятнадцяти років з конфіскацією майна. Вік ОСОБА_4 , його соціальні зв`язки, стан здоров`я, дозволяють йому переховуватись від суду. Обвинувачений може знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, що мають істотне значення, для встановлення обставин кримінального правопорушення, може впливати на свідків та іншого обвинуваченого у кримінальному провадженні, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення.

На переконання прокурора, на даний час вказані ризики не зменшилися та продовжують існувати.

Згідно положень п.20-5 Перехідних положень КПК України тимчасово на період карантину з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19) у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Оскільки головуюча суддя ОСОБА_7 перебуває у відпустці, з огляду на положення п.20-5 Перехідних положень КПК України, розгляд клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу проводиться суддею, визначеного в порядку, встановленому ч. 3 ст. 35 КПК України.

У судовому засіданні прокурор клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою підтримав з мотивів та доводів, що викладені в клопотанні та просив його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_4 , та захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечили щодо заявленого клопотання прокурора, просили змінити йому запобіжний захід із тримання під вартою на домашній арешт.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши клопотання про продовження строку тримання під вартою, суд дійшов наступного висновку.

У відповідності до положень ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Для прийняття законного та обґрунтованого рішення, суд, згідно змісту вимог ст.178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення або зменшення ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

При цьому, ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірної можливості здійснення обвинуваченим зазначених дій. Водночас КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні надалі.

Розглядаючи можливість застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 , альтернативних запобіжних заходів, судом враховується особа обвинуваченого, який одружений, має на утриманні п`ять малолітніх дітей, офіційно не працевлаштований, раніше судимий за злочини проти особи, ступінь тяжкості кримінального правопорушення, яке інкримінуються йому та згідно ст. 12 КК України відноситься до особливо тяжких злочинів, суворість покарання за нього, що, у разі визнання його винуватими, становить від 8 до 15 років позбавлення волі з конфіскацією майна.

Окрім того, судовий розгляд у кримінальному провадженні не розпочато, а отже учасники судового провадження не допитані, а разом з тим, згідно вимог ч.4 ст.95 КПК України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу та не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, а тому існує висока ймовірність незаконного впливу з боку обвинуваченого на свідків, іншого обвинуваченого (п.3 ч.1 ст.177 КПК України.

Суворість покарання за вчинене кримінальне правопорушення, у разі визнання обвинуваченого винуватими, а також дані про його особу, дає суду обґрунтовані підстави вважати наявність ризику переховування його від суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України), вчинити інше кримінальне правопорушення ( п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Тому, суд дійшов висновку, що наразі продовжують існувати ризики, передбачені ст.177 КПК України, на які вказує прокурор, а будь-які стримуючи фактори від порушень зобов`язань в разі застосування до них менш суворих запобіжних заходів, на переконання суду, відсутні.

Інформацією щодо незадовільного стану здоров`я та обґрунтованої неможливості подальшого тримання обвинуваченого під вартою суд не володіє.

З врахуванням наведеного, суд дійшов висновку про відсутність передумов у застосуванні щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , менш суворого виду запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Судом також враховується, що обвинувачений має постійне місце проживання: с. Привороття, Брусилівської ОТГ, Житомирського району Житомирської області.

Водночас, 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України №64/2022 введено воєнний стан з 24.02.2022 строком на 30 діб.

Враховуючи здійснення на території України воєнних дій, обрання стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, а саме домашнього арешту, обґрунтовано виключається у зв`язку з неможливістю виконати положення п.1 ч.3 ст.202 КПК України.

Вимогами ст.197 КПК України передбачено, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про триманння під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

На підставі викладеного, керуючись ст.177,178, 315 КПК України, суд,-

постановив:
Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою на 60 днів, тобто до 30.04.2022 включно.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Коростишівський районний суд Житомирської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1