Справа № 404/8828/21
Номер провадження 1-кс/404/3188/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2021 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання, внесене у кримінальному провадженні №0000061, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Кіровограда, українця, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, працюючого на посаді заступника начальника відділення поліції №3 (м.Бобринець) начальника слідчого відділення Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, проживаючого по АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий третього слідчого відділу (з дислокацією у м.Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_6 звернувся до суду із клопотанням у вказаному кримінальному провадженні, яке погоджено заступником начальника відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих ТУ ДБР Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 .

На обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ним здійснюється досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, яке внесене 13.11.2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, тобто одержання службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення та невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням наданої їй влади та службового становища, вчинене службовою особою, яка займає відповідальне становище, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , перебуваючи на посаді заступника начальника відділення поліції №3 (м.Бобринець) начальника слідчого відділення Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, будучи зобов`язаним відповідно з вимогами ч.2 ст.19 Конституції України діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України, всупереч вимогам ст.22, п.1 ч.11 ст.23, ч.1 ст.24 Закону України «Про запобігання корупції», входячи до складу групи слідчих у кримінальному провадженні №0000410 від 09.11.2019 року за ч.3 ст.185 КК України, у період з 10.11.2021 року до 18.11.2021 року вчинив вимагання неправомірної вигоди у ОСОБА_7 , про причетність якого до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, у кримінальному провадженні №0000410 від 09.11.2019 року, йому стало відомо 10.11.2021 року, шляхом здійснення телефонних дзвінків, особистого спілкування, демонстрації ОСОБА_7 аркушів паперу з текстами «1000» та роз`ясненням необхідності залишення грошових коштів у приміщенні туалету, розташованому на подвір`ї слідчого відділення поліції, і шляхом передачі ключів від вхідних дверей до зазначеного приміщення, та 18.11.2021 року одержав від ОСОБА_7 неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів у розмірі 1000 (тисячі) доларів США, що згідно з офіційним курсом валют НБУ становить 26514 грн. 70 коп. за не вчинення ним в інтересах ОСОБА_7 дій з використанням наданої йому влади та службового становища, а саме не повідомлення останньому про підозру у вчиненні кримінального правопорушення та закриття зазначеного кримінального провадження, чим вчинив дії, кваліфіковані органом досудового розслідування за ч.3 ст.368 КК України.

Під час досудового розслідування 19.11.2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, встановлено наявність ризиків, передбачених у пунктах 1, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України, а тому слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити, посилаючись на обставини викладені в ньому.

Підозрюваний проти задоволення клопотання заперечив, пояснив, що зазначених у пред`явленій йому підозрі дій не вчиняв. Також вказав, що його було затримано працівниками СБУ раніше, ніж вказано у протоколі, а саме приблизно о 18 год. 40 хв. 18.11.2021 року, перед початком проведення обшуку. Щодо розміру застави, визначеного у прохальній частині клопотання слідчого, вважає її занадто великою і такою, що не співрозмірна його статкам.

Захисник проти задоволення клопотання заперечив, підтримав позицію підзахисного, наполягав на необґрунтованості висунутої підозри та зазначав, що прокурором не доведені ризики визначені ст.177 КПК України. Просив взяти до уваги, що його підзахисний має позитивні характеристики з місця проживання, на утриманні має малолітню дитину та матір-інваліда. Крім того, зобов`язується забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного в разі обрання відносно нього альтернативного запобіжного заходу.

Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Внесене слідчим клопотання відповідає вимогам ст.184 КПК України, матеріали клопотання: витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, копія заяви ОСОБА_7 , копія рапорту про виявлення кримінального правопорушення, копія протоколу допиту свідка від 13.11.2021 року, копії паспортів, копія службового посвідчення ОСОБА_5 , копія повідомлення Відділу по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю УСБУ в Кіровоградській області від 13.11.2021 року, копія відомостей з Єдиного державного реєстру декларацій, копія протоколу обшуку від 18.11.2021 року, копія протоколу додаткового допиту свідка від 18.11.2021 року, копія протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 19.11.2021 року, копії протоколів огляду від 19.11.2021 року, копія витягу наказу №34 о/с від 29.01.2021 року про призначення з 01.02.2021 року ОСОБА_5 на посаду заступника начальника відділення поліції №3 (м.Бобринець) начальника СВ Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області, копія довідки про присвоєння спеціального звання ОСОБА_5 , копія присяги ОСОБА_5 , копія посадових обов`язків ОСОБА_5 , копія повідомлення про підозру від 19.11.2021 року містять достатні дані про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні раніше зазначеного кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

До матеріалів клопотання додано копію заяви потерпілого ОСОБА_7 , а також протокол допиту його в якості свідка, які містять показання про вимагання в останнього ОСОБА_5 неправомірної вигоди, а також протокол обшуку, що дає достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 міг бути причетним до вказаного кримінального правопорушення.

Показання свідків ОСОБА_8 , із посиланням на долучену «перспективу розслідування кримінальних проваджень» (яка не є документом, передбаченим КПК України), та ОСОБА_9 щодо обставин проведення обшуку та здійснення досудового розслідування кримінального провадження №0000410 та іншого, у якому планувалося повідомити про підозру ОСОБА_7 , а також доводи сторони захисту про особу ОСОБА_7 , які можуть вплинути на оцінку показань останнього, підлягають дослідженню та наданню їм оцінки під час досудового і судового розгляду та ухвалення у кримінальному провадженні судового рішення по суті, оскільки слідчим суддею при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою перевіряється обґрунтованість підозри.

Згідно з п.175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Таким чином вимога обґрунтованої підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Раніше перелічені докази, серед яких протоколи допиту свідка; протоколи огляду; протокол обшуку, згідно з якими після встановлення обставин вчинення вимагання неправомірної вигоди, виявлено, зокрема, грошові кошти в кількості 10 купюр номіналом по 100 доларів США, загальною сумою 1000 доларів США, зім`яті аркуші паперу з написами «1000», «1Нач 2ЗамСВ 3НачКР 4След 5 Опер» та «500», у сукупності з показаннями ОСОБА_7 на переконання слідчого судді підтверджують обґрунтованість висунутої підозри в частині вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що наявні матеріали клопотання свідчать про існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_5 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.368 КК України.

При цьому, слідчий суддя враховує, що практика Європейського суду з прав людини не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру. Так, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року Європейський суд з прав людини вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.

За таких обставин слідчий суддя не бере до уваги твердження сторони захисту щодо не доведення стороною обвинувачення під час розгляду клопотання обґрунтованості висунутої підозри ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, як такі, що не знайшли свого підтвердження та спростовані дослідженими доказами.

Положеннями ч.1 ст.183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що кожен із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 КПК України.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно з вимогами ст.178 КПК України слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного тяжкого корисливого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років.

При цьому, суд бере до уваги такі обставини:

-злочин, у якому підозрюється ОСОБА_5 , є тяжким умисним корупційним кримінальним правопорушенням, вчиненим з метою особистого збагачення з корисливих мотивів;

- ОСОБА_5 працює у правоохоронних органах, тож він обізнаний про методи та способи ведення досудового розслідування, а отже, розуміючи подальший процес досудового розслідування, може не тільки переховуватись від органів досудового розслідування чи суду, а і перешкоджати встановленню істини у справі;

- ОСОБА_5 є працівником правоохоронного органу, займаючи керівну посаду, що становить окремий ризик щодо його можливості впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження, оскільки в силу займаної посади має знайомих та друзів у правоохоронній системі, тому може здійснити спроби щодо використання вказаних зв`язків з метою перешкоджання кримінальному провадженню.

Зважаючи на вказані обставини та те, що санкція ч.3 ст.368 КК України передбачає позбавлення волі строком до десяти років, то у разі не застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, той може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, а також перешкоджати розслідуванню кримінального провадження.

Таким чином, сукупність раніше викладених і встановлених обставин, зважаючи на обґрунтованість підозри у вчиненні умисного тяжкого корисливого злочину підозрюваним, та на доведення перед судом стороною обвинувачення обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, вказує на те, що на вказаній початковій стадії досудового розслідування застосування стосовно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання доведеним перед слідчим суддею ризикам.

Враховуючи обставини провадження, слідчий суддя вважає, що у провадженні наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного. Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в триманні підозрюваного під вартою, а тому клопотання слідчого підлягає задоволенню з обранням відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Отже, враховуючи обставини провадження, зважаючи на доведення перед судом стороною обвинувачення обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, слідчий суддя вважає, що у провадженні наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного. Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в триманні підозрюваного під вартою, а тому клопотання підлягає задоволенню.

Аналізуючи викладене вище слідчий суддя задовольняє клопотання про застосування запобіжного заходу тримання під вартою на строк 60 днів з затримання ОСОБА_5 в межах строків досудового розслідування кримінального провадження, які становлять два місця з моменту затримання ОСОБА_5 .

Оскільки досліджені докази на даний час не містять об`єктивних даних щодо іншого часу фактичного затримання підозрюваного, аніж вказаного у протоколі затримання, слідчий суддя відповідно враховує зазначений у протоколі час.

При цьому слідчий суддя зважає на положення ч.3 ст.234 КПК України, згідно з якими слідчий має право заборонити будь-якій особі залишити місце обшуку до його закінчення та вчиняти будь-які дії, що заважають проведенню обшуку. Відтак, зважаючи на те, що прокурор у суді доводив такі обставини, ОСОБА_5 підтвердив, що спеціальні засоби відносно нього під час обшуку не застосовувалися, оскільки як вбачається із наданих суду матеріалів кримінального провадження обмеження, пов`язані із місцем проведення обшуку були пов`язані із проведення саме вказаної процесуальної дії, а інших доказів тверджень обвинуваченого не надано, вказані твердження фактично підлягають доказуванню під час здійснення кримінального провадження.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно 2 абз. ч.5 ст.182 КПК України, у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Основною метою під час визначення дієвого розміру застави є забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, що відповідає положенням п.3 ст.5 Конвенції, якою встановлені гарантії забезпечити явку обвинуваченого саме у судовому засіданні. А тому обрана та застосована до підозрюваного ОСОБА_5 застава покликана буде сприяти належному виконанню ним зобов`язань, передбачених як ч.7 ст.42 КПК України, так і визначених слідчим суддею, та є гарантією його явки як до органу досудового розслідування так і до суду на всіх етапах провадження, в тому числі з метою запобігання можливого переховування.

З приводу заявленого прокурором розміру застави 210 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних громадян, що становить 499 590 грн., слідчим суддею зауважується, що стороною обвинувачення не доведено наявності у ОСОБА_5 значних статків та як наслідок, визначення застави у заявленій ним сумі.

Проте, слідчим суддею беруться до уваги обставини кримінального провадження, суспільна небезпека можливого скоєного злочину, а також враховується сума неправомірної вигоди, матеріальне становище ОСОБА_5 та його сім`ї, те, що за 2020 рік він задекларував отриману заробітну плату, суттєво меншу від розміру застави, запропонованої у клопотанні, підозрюваний має лише у спільній власності 33% квартири 56.10 м.кв., утримує малолітню дитину та хвору мати, тому слідчий суддя приходить до висновку щодо визначення застави у межах, визначених Законом, у розмірі 142 740 грн., що становить 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та відповідає вимогам ст.182 КПК України.

Керуючись положеннями ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя вбачає за необхідне зазначити, що в разі внесення застави на підозрюваного будуть покладені обов`язки, доцільність застосування яких випливає з положень ст.194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131, 132, 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про застосування запобіжного заходу задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 19.11.2021 року 07 год. 26 хв.
Строк дії ухвали та тримання під вартою визначити до 07 год. 26 хв. 17.01.2022 року.

Визначити заставу у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 142 740 грн., яка може бути внесена на рахунок отримувача №UA0002505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області, , банк отримувача ДКСУ м.Київ, призначення платежу: застава за ОСОБА_5 .

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 з-під варти звільнити.

В разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 до 17.01.2022 року виконувати наступні обов`язки:

-прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-не відлучатися з м.Кропивницького, в якому він зареєстрований та проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідного територіального органу Державної міграційної служби України паспорт громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що відповідно до ч.ч.8, 10 ст.182 КПК України, за умови сплати застави, у разі невиконання покладених на нього цією ухвалою обов`язків, застава буде звернена в дохід держави, а слідчим суддею, судом буде вирішено питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави в більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, а підозрюваним, який тримається під вартою, у цей же строк з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Слідчий суддя Кіровського
районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1