Справа № 545/3503/20
Провадження № 1-во/545/5/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.09.2021 року Полтавський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді Путрі О.Г.

при секретарі Кузуб Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтава заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Полтавського районного суду Полтавської області від 30.03.2021 року,-

в с т а н о в и в:

В провадженні Полтавського районного суду Полтавської області перебувала заява ОСОБА_1 про застосування до нього ЗУ « Про амністію у 2016 році ».

Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 30.03.2021 року, яка набрала законної сили, ОСОБА_1 звільнено від покарання у виді позбавлення волі на підставі п. « в » ст. 1 ЗУ « Про амністію в 2016 році » від 22.12.2016 року за вироком Деснянського районного суду м. Києва від 11.04.2018 року.

На адресу суду від ОСОБА_1 надійшла заява про виправлення описки в ухвалі Полтавського районного суду Полтавської області від 30.03.2021 року, оскільки у даній ухвалі помилково не назначено, що його необхідно звільнити на підставі ЗУ « Про амністію у 2016 році » не лише від основного покарання у виді позбавлення волі, а і від додаткової міри покарання у виді позбавлення права керування транспортними засобами. Прохав дану описку виправити та розгляд справи провести у його відсутність.

Прокурор в судове засідання не з`явився, направивши на адресу суду заяву про розгляд справи у його відсутність, проти задоволення заяви ОСОБА_1 заперечував.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.537 ч.2 КПК України під час виконання вироків суд, в межах територіальної юрисдикції якого засуджений відбуває покарання, має право вирішувати такі питання, зокрема інші питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку.

Згідно ст. 1 ЗУ « Про амністію » амністія є повне або часткове звільнення від відбування покарання осіб, визнаних винними у вчиненні злочину, або кримінальні справи стосовно яких розглянуті судами, але вироки стосовно цих осіб не набрали законної сили.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 , який засуджений 11.04.2018 року Деснянським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 286, ч. 1 ст. 135,70 КК України до 5 років позбавлення волі з позбавленням права керування транспортними засобами на 3 роки , відбував призначене покарання у виді позбавлення волі в ДУ « Божковська ВК № 16 ».

Додаткове покарання у виді позбавлення права керування транспортними засобами в межах територіальної юрисдикції Полтавського районного суду Полтавської області , не відбував.

Відповідно до ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Відповідно до правового висновку, висловленого Верховним Судом під час розгляду кримінального провадження № 51-4670во19 (ухвала від 18.11.2019р.), вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили.

Передбачену ст. 379 та ч. 5 ст. 371 КПК України можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення може усунути суд, який ухвалив рішення,шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Виправлення описки не може змінювати змісту судового рішення.

Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 30.03.2021 року заяву ОСОБА_1 задоволено, звільнено його від покарання у виді позбавлення волі на підставі п. « в » ст. 1 ЗУ « Про амністію в 2016 році » за вироком Деснянського районного суду м. Києва від 11.04.2018 року.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 26.05.2021 року ухвала Полтавського районного суду Полтавської області від 30.03.2021 року залишена без змін.

Ні під час розгляду справи в суді першої інстанції, ні під час її апеляційного перегляду, ОСОБА_1 питання звільнення його від додаткової міри покарання у виді позбавлення права керування транспортними засобами не ставилося, та відповідно не було предметом розгляду справи.

Більш того, в запереченнях на апеляційну скаргу, направлених ОСОБА_1 на адресу Полтавського апеляційного суду, останній прохав ухвалу Полтавського районного суду Полтавської області від 30.03.2021 року залишити без змін.

Вступна мотивувальна та резолютивна частина ухвали Полтавського районного суду Полтавської області від 30.03.2021 року викладена чітко та конкретно.

Фактично вимоги викладені у заяві про виправлення описки зводяться до зміни суті рішення , що є недопустимим.

Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про виправлення описки в судовому рішенні задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 379 КПК України,суд,-

у х в а л и в:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Полтавського районного суду Полтавської області від 30.03.2021 року - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Полтавський районний суд на протязі семи днів з дня її проголошення .

Суддя: О. Г. Путря