Провадження № 1-кп/643/1193/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.08.2021 року Московський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника адвоката ОСОБА_5 ,
потерпілої ОСОБА_6 ,
представника потерпілої ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 ,
провівши в залі Московського районного суду м. Харкова відкрите підготовче судове засідання на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000334 від 11 березня 2021 року, по обвинуваченню:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Куп`янськ Харківської області, громадянина України, не працюючого, не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_2 , фактично перебуваючого в умовах ДУ «Харківський слідчий ізолятор»,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,

ВСТАНОВИВ:
12 липня 2021 року до Московського районного суду м. Харкова надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.
Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 13 липня 2021 року призначено підготовче судове засідання.
У підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на підставі обвинувального акта, вважаючи, що під час досудового розслідування були дотримані всі вимоги КПК України. Також зазначив, що справа підсудна Московському районному суду м. Харкова, а підстави для закриття провадження чи повернення обвинувального акта відсутні. Крім цього, прокурор подав позовну заяву в інтересах держави в особі Харківської міської ради, третя особа КНП «Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної допомоги ім. проф. О. І. Мещанінова» Харківської міської ради, відповідач ОСОБА_4 про стягнення з обвинуваченого на користь Харківської міської ради витрати на лікування ОСОБА_8 в сумі 10304,40 грн. Щодо складення досудової доповіді відносно обвинууваченого ОСОБА_4 , покладався на розсуд суду.
Обвинувачений та його захисник у підготовчому судовому засіданні не заперечували щодо призначення обвинувального акту до судового розгляду та складення досудової доповіді. Вважали за необхідне складення досудової доповоді.
Потерпіла та її представник підтримали позицію прокурора.
Суд, заслухавши учасників провадження, вивчивши обвинувальний акт, встановив таке.
Згідно з п. 5, 6 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення, зокрема призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта та доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь.
Кримінальне провадження підсудне Московському районному суду м. Харкова, підстав для його закриття або зупинення немає, обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України.
Відтак, суд доходить висновку про можливість призначення провадження за обвинувальним актом до судового розгляду.
Судове засідання, з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження, слід проводити відкрито. Обмеження щодо цього, визначені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.
Згідно з ч. 1, 2 ст. 314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду. Досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.
Частиною четвертою ст. 314-1 КПК України визначені випадки, коли досудова доповідь не складається. У підготовчому судовому засіданні підстав, визначених цією частиною, не встановлено.
Відтак, з метою забезпечення суду інформацією, яка характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання, суд вважає за доцільне надати органу з питань пробації доручення про складання досудової доповіді.
Щодо цивільного позову прокурора, суд зазначає таке.
Відповідно до ч. 2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Як підкреслив Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 01 квітня 2008 року № 4-рп/2008, неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі.
Пункт 3 ч. 1 ст. 1311 Конституції України передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Відповідно до ч. 3 ст. 128 КПК України цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Цивільний позов може бути поданий прокурором у випадках, встановлених законом, також в інтересах громадян, які через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність неспроможні самостійно захистити свої права.
Прокурор, який пред`являє цивільний позов у кримінальному провадженні, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді, передбачених частиною четвертою статті 25 Закону України «Про прокуратуру». Для представництва інтересів громадянина в суді прокурор також повинен надати документи, що підтверджують недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність відповідного громадянина, а також письмову згоду законного представника або органу, якому законом надано право захищати права, свободи та інтереси відповідної особи, на здійснення ним представництва.
Згідно зі ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень.
Не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань. Представництво в суді інтересів держави в особі Кабінету Міністрів України та Національного банку України може здійснюватися прокурором Офісу Генерального прокурора або обласної прокуратури виключно за письмовою вказівкою чи наказом Генерального прокурора або його першого заступника чи заступника відповідно до компетенції.
У постанові від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц Велика Палата Верховного Суду дійшла таких висновків щодо застосування норм права:
- прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган, а також у разі його відсутності. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (абзаци перший, другий частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»);
- наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідний компетентний орган. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва, прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу (абзаци перший третій частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»);
- прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві самостійно визначає, у чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає компетентний орган. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача;
- оскільки повноваження органів влади, зокрема й щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia («суд знає закони») під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень у компетентного органу здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах;
- якщо підставою для представництва інтересів держави прокурор зазначив відсутність компетентного органу, цей довід прокурора суд повинен перевірити незалежно від того, чи надав прокурор докази вчинення ним дій, спрямованих на встановлення відповідного органу. Процедура, передбачена абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру», застосовується тільки до встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18 зазначається, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.
У рішенні від 05 червня 2019 року № 4-р(II)/2019 Конституційний Суд України вказав, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.
Також Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що якщо суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, то позовну заяву прокурора слід вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати. І в таких справах виникають підстави для залишення позову без розгляду (п. 54 Постанови).
Відтак, звернення до суду з позовом в інтересах держави в особі Харківської міської ради суперечить вимогам законодавства, що регулює вказані правовідносини.
Крім цього, прокурором не обґрунтовано право на звернення до суду в інтересах Харківської міської ради, не надано доказів того, що про порушення прав держави в особі міської ради було відомо і, не зважаючи на це, цей орган не звернувся з позовом до суду у розумний строк.
Отже, прокурор не обґрунтував наявності визначених законодавством підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді, зокрема не довів, що компетентний орган, чиї інтереси бажає представляти прокурор як позивача, не здійснює своїх повноважень щодо захисту інтересів держави.
Згідно з ч. 5 ст. 128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.
Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.
Отже, враховуючи, що прокурор не мав права звертатись з даним позовом до суду, суд повертає його.
Крім цього, в матеріалах справи наявний цивільний позов ОСОБА_8 до ОСОБА_4 про стягнення матеріальної та моральної шкоди.
Позовна заява за формою і змістом відповідає вимогам процесуального законодавства, підсудна Московському районному суду м. Харкова, тому підлягає розгляду у судовому засіданні разом з обвинувальним актом.
Відповідно до ч. 1 ст. 316 КПК України після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.
Керуючись ст. 107, 110, 128, 314 316, 369, 371, 372 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Призначити судовий розгляд кримінального провадження, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000334 від 11 березня 2021 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, у відкритому судовому засіданні в залі Московського районного суду м. Харкова на 17 вересня 2021 року о 14:00 год., в яке викликати учасників кримінального провадження.
Доручити Московському районному відділу філії Державної установи «Центр пробації» в Харківській області скласти досудову доповідь відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_2 , фактично перебуваючого в умовах ДУ «Харківський слідчий ізолятор», яку подати до Московського районного суду м. Харкова, у найкоротший строк.
Роз`яснити обвинуваченому, що йому надається можливість брати участь у підготовці досудової доповіді. Участь особи у підготовці досудової доповіді полягає у наданні персоналу органу пробації інформації, необхідної для підготовки такої доповіді.
Прийняти до провадження позовну заяву потерпілого ОСОБА_8 до обвинуваченого ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої злочином.
Визнати потерпілого ОСОБА_8 цивільним позивачем, а обвинуваченого ОСОБА_4 цивільним відповідачем у кримінальному провадженні № 0000334 від 11 березня 2021 року.
Вручити (направити) учасникам кримінального провадження копії цивільного позову з додатками.
Повернути прокурору позовну заяву в інтересах держави в особі Харківської міської ради.
Копію ухвали надіслати начальнику Московського районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» в Харківській області для виконання.
На ухвалу суду в частині повернення позовної заяви може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду через Московський районний суд м. Харкова протягом семи днів з дня проголошення ухвали.
В іншій частині ухавала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1