Справа № 296/8076/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 вересня 2021 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Житомирі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,-
ВСТАНОВИВ:

Слідчий ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира з клопотанням, погодженим прокурором Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

В обгрунтування клопотання зазначає, що у провадженні СУ ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000433 від 19.10.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191, ч.1,2 ст.366, ч.2,3 ст.365-2 КК України.

Так, у ході досудового розслідування було встановлено, що злочинна група у складі ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 шляхом зловживання своїм службовим становищем та внесенням до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей у 2017 - 2020 роках здійснила 12 фактів заволодіння бюджетних коштів на користь третіх осіб на загальну суму 4 184 601 гривень.

У кримінальному провадженні повідомлено про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 191, ч.5 ст.27, ч.3 ст.28 ч.1,2 ст.366 КК України.

Відповідно до санкції ч.5 ст.191 КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Відповідно до інформаційної довідки з державного реєстру речових прав на нерухоме майно ОСОБА_5 на праві приватної власності належить квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

З метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, виникла необхідність у накладенні арешту на майно підозрюваного у кримінальному провадженні ОСОБА_5 .

На підставі викладеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, а також запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження слідчий просить клопотання задовольнити.

Відповідно до ч.2 ст.172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Слідчий у судове засідання не з`явився, згідно поданої заяви просить розглянути справу у його відсутність, клопотання підтримав і просив задовольнити.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Згідно положень ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Встановлено, що 15.09.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.5 ст.27, ч.3 ст.28 ч.1, 2 ст.366 КК України.
Згідно ч.5 ст.191 КК України дії, передбачені частинами першою, другою, третьою або четвертою цієї статті, якщо вони вчинені в особливо великих розмірах або організованою групою, - караються позбавленням волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

Відповідно до інформаційної довідки з державного реєстру речових прав на нерухоме майно ОСОБА_5 на праві приватної власності належить квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, беручи до уваги обставини кримінального провадження, мету, підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, ч.5 ст.191, ч.5 ст.27, ч.3 ст.28 ч.1, 2 ст.366 КК України, з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для задоволення клопотання.

Керуючись ст.ст.170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала оскаржується безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1