Справа № 396/1548/19
Номер провадження 1-кп/404/383/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2021 року суд присяжних при Кіровському районному суді м. Кіровограда у складі:
головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому кримінальне провадження, що зареєстроване в ЄРДР за № 0000227 про обвинувачення

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Рівне Новоукраїнського району Кіровоградської області, українця, громадянина України, неодруженого, на утриманні малолітніх дітей не має, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п.п. 4, 6 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України,

за участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3

заявників: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

ВСТАНОВИВ:
У ході судового розгляду справи встановлено, що обвинуваченому в судовому засіданні визначено граничний строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 13.11.2021 року, включно, при цьому, розгляд кримінального провадження відносно вказаного обвинуваченого завершити до вказаного часу неможливо.

Прокурор в судовому засіданні заявлено клопотання про продовження строків тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 на 60 днів.
Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисника просили відмовити у задоволенні клопотання прокурора та змінити міру запобіжного заходу на іншу не пов`язану з триманням під вартою.
Заявники ОСОБА_6 та ОСОБА_7 в судовому засіданні внесли спільну заяву про взяття обвинуваченого ОСОБА_3 на особисту поруку, яку просили задовольнити.
Пунктом 20-5 Перехідних положень КПК України визначено, що тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), встановлюються певні особливості судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження. Зокрема цим пунктом визначено, що у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.
Вислухавши думку учасників судового провадження, головуючий суддя приходить до висновку про необхідність продовження терміну тримання обвинуваченому строком на 60 днів, виходячи з наступних підстав.

Згідно ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження строку тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Відповідно до п.3 ст.5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду. Продовжуючи строк тримання під вартою, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
На підставі вищевикладеного та враховуючи, що кримінальні правопорушення, в яких обвинувачується ОСОБА_3 є: умисними, особливо тяжкими, закінченими, корисливими, одне з яких вчинене з особливою жорстокістю та посягає на найвищі соціальні цінності життя і здоров`я потерпілого, що значно підвищує ступінь та характер суспільної небезпеки. Крім того, хоча ОСОБА_3 раніше не судимий, офіційно працевлаштований, однак не одружений та не має на утриманні малолітніх дітей, тобто не має стійких соціальних зв`язків, а тому у суду є достатні підстави вважати, що перебуваючи на волі, обвинувачений може продовжити вчиняти інші злочини, ухилятись від суду, перешкоджати подальшому кримінальному провадженню.
Крім того, при вирішені питання щодо доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою встановлено, що інтереси суспільства, щодо продовження тримання обвинуваченого під вартою перевищують інтереси забезпечення права на свободу обвинуваченого ОСОБА_3 та існування презумпції невинуватості.
Щодо спільної заяви ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про передання обвинуваченого на особисту поруку, суд приходить до такого висновку.
Відповідно до вимог ч.1 ст.180 КПК України особиста порука полягає у наданні особами, яких суд вважає такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків відповідно до статті 194 КПК України зобов`язуються за необхідності доставити його в суд на першу про те вимогу.
З аналізу вказаної норми випливає, що суд повинний дослідити відомості про особисті дані та відомості, які характеризують поручителів і свідчать про особливу довіру до них, спроможність забезпечити належну поведінку обвинуваченого і виконання покладених на обвинуваченого обов`язків.
Під час розгляду клопотання прокурора про продовження строку тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою, суду надано спільну заяву від осіб, які виявили бажання бути поручителями обвинуваченого, у разі застосування щодо останнього запобіжного заходу у вигляді особистої поруки. Для того, щоб суд мав змогу вирішити питання, чи заслуговують вказані особи на довіру особи, суду необхідно дослідити моральні, соціальні та інтелектуальні здібності та якості останніх. Водночас, дані, які б могли об`єктивно охарактеризувати поручителів та свідчили б про можливість зазначених осіб вплинути на належну процесуальну поведінку обвинуваченого, відсутні.
За таких обставин суд не вбачає можливості застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді особистої поруки, а також враховуючи те, що прокурором доведена неможливість застосування до ОСОБА_3 запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, ризики, передбачені ст.177 КПК України, які були підставою для застосування відносно ОСОБА_3 такого запобіжного заходу, як тримання під вартою, не зменшилися та не перестали існувати, обставини, що були враховані при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою також існувати не перестали.
Відтак, вказані обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, зазначених у ст.176 КПК України не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України та забезпечити виконання покладених на обвинуваченого процесуальних обов`язків.
З огляду на викладене, головуючий суддя вважає за необхідне продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, у задоволенні заяви про взяття обвинуваченого ОСОБА_3 на особисту поруку - відмовити.
Керуючись ст.ст.331, 369-372, 392 КПК України, головуючий суддя,
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні заяви ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про взяття обвинуваченого ОСОБА_3 на особисту поруку відмовити.
Продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів, тобто до 08.01.2022 року включно.
Копію ухвали вручити прокурору, захиснику, обвинувачену для відома та направити для виконання начальнику ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор».
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення і подання апеляційної скарги на ухвалу не зупиняє її виконання.

Головуючий суддя Кіровського

районного суду

м. Кіровограда ОСОБА_1