Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/65/21 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.02.2021 року. м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді: ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника власника майна адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах власника тимчасово вилученого майна ОСОБА_7 ,на ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 01.02.2021, якою задоволено клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_8 , про накладення арешту на майно по матеріалам кримінального провадження №0000191 від 17.11.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 200 КК України.

За участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_9 ,
представника власника майна адвоката ОСОБА_6

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 01.02.2021задоволено клопотання слідчого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_8 у кримінальному провадженні №0000191 та накладено арешт на майно, яке 16.12.2020 вилучено в камері зберігання речових доказів УСБУ в Кіровоградській області за адресою: м. Кропивницький, вул. Шульгіних 4, а саме: ноутбук «Lenovo» Y520-15IKBN, моделі 80WK, s/n PF0VBAYB MTM:80WK00YVRA чорного кольору та кабель живлення чорного кольору, із забороною користування та розпорядження вищевказаним майном.

В обґрунтування постановленого рішення слідчий суддя в ухвалі послався на доведеність матеріалами клопотання сукупності підстав та розумних підозр вважати, що у разі не накладення арешту на зазначене майно, його можуть пошкодити, знищити, використати, перетворити або відчужити.

В апеляційній скарзі адвокат ОСОБА_6 , який діє в інтересах власника тимчасово вилученого майна ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою у задоволенні клопотань слідчого ВР ОТЗ СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_8 про арешт майна та поновлення процесуального строку відмовити в повному обсязі.
При цьому, захисник вказує на необґрунтованість клопотання слідчого про арешт майна, оскільки матеріали кримінального провадження та наведені у клопотанні слідчого мотиви для накладення арешту на майно, не містить обґрунтування щодо необхідності його арешту.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, але на думку захисника, мотивувальна частина в клопотанні про накладення арешту взагалі відсутня, натомість зазначені лише обставини справи та норми КПК України та ні чим непідтверджена поважність пропуску строку подання клопотання.
Так, згідно до ч . 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Відповідно до витягу з ЄРДР по кримінальному провадженню №0000191 від 17.11.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 200 КК України визначено групу слідчих у складі ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , та групу у складі прокурорів ОСОБА_9 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 .
Також, у клопотанні слідчий вказав, що перебуваючи на робочому місці в СУ ГУНП в Кіровоградській області, а саме з 17.12.2020 встановлено підтверджуючий факт захворювання співробітника поліції ОСОБА_18 , на COV1D-19, у зв`язку з чим він перебував на госпіталізації, але при цьому не надав до клопотання підтверджуючих документів на підтвердження поважності причини та пояснив у судовому засіданні, що це була нібито усна вказівка керівника відділу.
Отже, звернутися своєчасно з даним клопотанням про арешт майна мав процесуальне право, згідно норм КПК України, будь-хто з групи слідчих чи прокурорів.
Тобто, один з групи слідчих чи прокурорів повинен був звернутися до суду з клопотанням про арешт майна 17.12.2020.
Також, згідно ч. 6 ст. 173 КПК України ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя, суд постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено. На даний час в порушення вищевказаних норм, вилучене майно власнику не повернуто.
За таких обставин захисник вважає, що у задоволенні клопотань слідчого ВР ОТЗ СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_8 про арешт майна та поновлення процесуального строку необхідно відмовити.
Заслухавши доповідача, представника власника майна адвоката ОСОБА_6 , який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити, думку прокурора, який заперечив проти задоволення апеляційної скарги і просив ухвалу слідчого судді залишити без зміни, дослідивши матеріали клопотання, зваживши доводи апеляційної скарги колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення з таких підстав.
Так, одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження,передбачені ст. 131 КПК України, які є важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів.
Згідно ч. 1 ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Як вбачається з матеріалів клопотання, слідчими відділу СУ ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове слідство кримінального провадження відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.11.2020 №0000191, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 200 КК України.

З поданого слідчим клопотання вбачається, що досудове слідство здійснюється у зв`язку із тим, що ОСОБА_7 неправомірно використовує платіжні системи «WebMoneyTransfer», «Money.Yandex.ru», «QiwiWallet», які заборонені в Україні та надає послуги з вводу/виводу електронних грошових коштів.

Так в ході досудового розслідування кримінального провадження за №000012 від 15.05.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 258-5 КК України, проведено обшук за адресою проживання ОСОБА_7 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 , під час обшуку виявлено та вилучено ноутбук «Lenovo» моделі Y520-151KBN (s/n PF0VBAYB), чорного кольору, разом із зарядним пристроєм. У подальшому вказаний ноутбук був оглянутий, про що 27.08.2020 складено відповідний акт, в ході огляду встановлено, що протягом 2020 року ОСОБА_7 здійснено ряд переказів різними платіжними системами, в тому числі забороненими «WebMoneyTransfer», «Money.Yandex.ru», «QiwiWallet» відповідно Указу Президента України 126/2018 «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України» від 2 травня 2018 року «Про застосування та скасування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)» на території України, заборонено проводити грошові операції через російські платіжні системи «Qiwi», «WebMoney», «Яндекс.Деньги»).

16.12.2020 на підставі ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 16.12.2020 про надання тимчасового доступу до речей та документів, які перебувають в кримінальному провадженні № 000012 слідчим здійснено виїмку, зокрема ноутбук Lenovo Y520-15IKBN, моделі 80WK, s/n PF0VBAYB MTM: 80WK00YVRA, чорного кольору, кабель живлення чорного кольору (а.с.9-11,12-13).

Постановою слідчого від 16.12.2020 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні ноутбук Lenovo Y520-15IKBN, моделі 80WK, s/n PF0VBAYB MTM: 80WK00YVRA, чорного кольору, кабель живлення чорного кольору (а.с.15).

Отже, як вбачається з ухвали Ленінського районного суду м. Кіровограда від 01.02.2021 слідчий суддя прийшов до обгрунтованого висновку, що є всі розумні підстави вважати про можливість використання вказаного в клопотанні майна, як доказу у даному кримінальному провадженні, а тому виявлене та вилучене майно має істотне значення для даного кримінального провадження, а відомості, які вони містять можуть підтвердити факт вчинення кримінального правопорушення або його спростувати, з метою забезпечення швидкого, повного розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, а жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Жодних об`єктивних даних, які б спростовували чи ставили під сумнів законність прийнятого слідчим суддею вищевказаного рішення, колегія суддів в матеріалах клопотання про накладення арешту на майно не вбачає, оскільки покладені в основу ухвали слідчого судді мотиви, що стали підставою для задоволення клопотання слідчого, є обґрунтованими, а доводи апеляційної скарги скаржника є такими, що не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Кримінальний процесуальний закон вимагає обов`язкового дотримання вимог закону при оформленні всіх процесуальних документів, надаючи цим вимогам принциповий характер.
Клопотання слідчого про накладення арешту на майно повинно відповідати вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України, відповідно до якої, у ньому має бути зазначено правові (законні) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, а також перелік та види майна, що належить арештувати, документи що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим третіми особами таким майном. Вказана норма також узгоджується зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, згідно якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Надані слідчому судді матеріали свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що ноутбук «Lenovo» Y520-15IKBN, моделі 80WK, s/n PF0VBAYB MTM: 80WK00YVRA чорного кольору,вилучений в камері зберігання речових доказів УСБУ в Кіровоградській області за адресою: м. Кропивницький, вул. Шульгіних, 4, є важливим доказом у даному кримінальному провадженні, у зв`язку з тим, що він має істотне значення для даного кримінального провадження.
З огляду на вищенаведене та враховуючи, що судом першої інстанції ретельно перевірено майно і його відношення до матеріалів кримінального провадження колегія суддів вважає, що слідчий суддя у даному випадку дійшов правильного висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання та накладення арешту на майно, зазначене в клопотанні, з метою забезпечення збереження речових доказів.
Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою попередження настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Доводи апеляційної скарги захисника про те, що слідчий у своєму клопотанні не довів, що вилучене майно є предметом кримінального правопорушення та на ньому збереглися сліди кримінального правопорушення не спростовують вищезазначеного, а тому є необґрунтованими та не можуть бути безумовними підставами для скасування ухвали слідчого судді.
Що стосується посилань захисника на те, що слідчим порушені строки передбачені ч. 5 ст. 171 КПК України, оскільки клопотання про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після його вилучення і слідчим не надано до клопотання підтверджуючих документів на підтвердження поважності причини пропуску вказаного строку, то вони не заслуговують на увагу, виходячи з наступного.
Отже, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

При цьому, колегія суддів вважає, що чинний КПК України встановлює строк на звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна у тому разі, якщо це майно є тимчасово вилученим, проте, в даному випадку, вказане майно вже було вилучене та перебувало в камері зберігання речових доказів СВ УСБУ в Кіровоградській області. Крім цього, положення чинного кримінального процесуального законодавства не встановлюють строк на звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна в тому разі, коли майно не є тимчасово вилученим. За вказаних обставин колегія суддів вважає, що слідчим не пропущено строк звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна.

Всі інші підстави наведені в апеляційній скарзі захисника підлягають з`ясуванню судом під час розгляду справи по суті.
Істотних порушень норм кримінального процесуального закону, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, колегією суддів не вбачається.
З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції прийнято у відповідності до вимог закону, слідчий суддя при розгляді клопотання з`ясував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту на майно, а тому ухвалу слідчого судді необхідно залишити без зміни, а апеляційну скаргу представника власника майнаадвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах власника тимчасово вилученого майна ОСОБА_7 - залишити без задоволення.
Керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу представника власника майна адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах власника тимчасово вилученого майна ОСОБА_7 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 01.02.2021, якоюзадоволено клопотання слідчого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_8 у кримінальному провадженні №0000191 та накладено арешт на майно, яке 16.12.2020 вилучено в камері зберігання речових доказів УСБУ в Кіровоградській області за адресою: м. Кропивницький, вул. Шульгіних, 4, а саме: ноутбук «Lenovo» Y520-15IKBN, моделі 80WK, s/n PF0VBAYB MTM:80WK00YVRA чорного кольору та кабель живлення чорного кольору, із забороною користування та розпорядження вищевказаним майном - залишити без зміни.

Ухвала апеляційного суду є остаточною і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4

З оригіналом згідно:

Суддя Кропивницького
апеляційногосуду ОСОБА_2