Справа № 185/1202/21
Провадження № 1-кс/185/329/21
19 лютого 2021 року слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисників адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , у присутності підозрюваної ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про застосування до підозрюваної в скоєнні злочину передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 369-2 КК України
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Алчевськ, Луганської області, громадянки України, працюючої на посаді головного спеціалісту з питань персоналу Тернівського міського суду Дніпропетровської області, заміжньої, маючої на утриманні двох неповнолітніх дітей: ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,
запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою -
Клопотанням слідчого погодженим з прокурором Павлоградської місцевої прокуратури, порушується питання про застосування до підозрюваної у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 369-2 КК України, ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
Відповідно до матеріалів, якими слідчий обґрунтовує клопотання, 18 лютого 2021 року, о 11.32 год., перебуваючи на автопарковці навпроти шахти «Тернівська» по вул. Харківській, 1, м. Тернівка, ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , за попередньою змовою із головним спеціалістом Тернівського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_7 , одержав від ОСОБА_11 грошові кошти в сумі 10 000 грн. за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, а саме за вирішення питання щодо не притягнення до відповідальності ОСОБА_11 під час розгляду Тернівським міським судом справи про адміністративне правопорушення за ст.130 КУпАП.
19 лютого 2021 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 369-2 КК України, а саме у одержанні неправомірної вигоди для себе чи третьої особи за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднане з вимаганням такої вигоди, вчинене за попередньою змовою групою осіб.
На думку слідчого, що погоджено з прокурором, відносно підозрюваної ОСОБА_7 має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою у зв`язку з обґрунтованою підозрою у вчиненні нею кримінального правопорушення, враховуючи що ОСОБА_7 вчинила тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від трьох до восьми років з конфіскацією майна, крім того, перебуваючи під загрозою застосування до неї суворого покарання, у разі доведеності її вини у вигляді позбавлення волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Крім того, слідчий вважає, що існує ризик незаконного впливу ОСОБА_7 на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні з метою зміни ними показів на свою користь та/чи відмови від показів.
Слідчий та прокурор у судовому засіданні підтримали клопотання, просили його задовольнити.
Підозрювана ОСОБА_7 підозру не визнала, просила врахувати наявність у неї двох неповнолітніх дітей та застосувати до неї запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Захисник адвокат ОСОБА_5 , у судовому засіданні заперечувала проти застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Вважає що ризики вказані слідчим та прокурором не доведені. Просила врахувати наявність у ОСОБА_7 міцних соціальних зв`язків, оскільки остання має постійне місце роботи, постійне місце проживання, має чоловіка, двох неповнолітніх дітей, позитивно характеризується за місцем роботи та місцем проживання. Вважає що докази вчинення ОСОБА_7 кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 369-2 КК України - відсутні. Просила відмовити у задоволенні клопотання.
Захисник адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечував у задоволенні клопотання. Вважає підозру не обґрунтованою, ризики не доведеними. Просив врахувати міцність соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, проживання. Просив відмовити у задоволенні клопотання, а у разі часткового задоволення застосувати запобіжний захід у вигляді не цілодобового домашнього арешту.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання слідчого, зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання слідчого між собою, та в сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням приходжу до наступного висновку.
Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.
Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора.
Встановлено, що ОСОБА_7 було затримано 18 лютого 2021 року о 11:54 год. працівниками поліції, тому згідно ст. 209 КПК України момент затримання вважається о 11:54 год. 18 лютого 2021 року.
19 лютого 2021 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 369-2 КК України.
19 лютого 2021 року підозрюваною було отримано копію клопотання з доданими матеріалами про застосування відносно неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно п.п. 1-5 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.
На виконання вказаних вимог Закону, відповідно до матеріалів клопотання відносно ОСОБА_7 , остання є особою, яка підозрюється у вчиненні злочину, який відповідно до ст. 12 КК України, є тяжким злочином, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від трьох до восьми років, з конфіскацією майна. Підозрювана ОСОБА_10 має постійне місце роботи, постійне місце проживання, має чоловіка, двох неповнолітніх дітей, що свідчить про міцні соціальні зв`язки. Раніше не судима.
Враховуючи те, що обґрунтованість підозри підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю вагомих доказів, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений слідчим суддею, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, що їй інкримінується.
Крім того, під час визначення підстав для застосування конкретного виду запобіжних заходів також слід ураховувати правило, що закріплено ч. 3 ст. 176 КПК України, - слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику чи ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
У судовому засіданні слідчим та прокурором доведена наявність ризиків щодо можливості підозрюваної переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на потерпілого, свідків по даному кримінальному провадженню.
Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою.
Ще однією складовою підстав застосування конкретного запобіжного заходу є наявність відомостей про те, що іншими запобіжними заходами виконання завдання кримінального провадження є неможливим.
Враховуючи встановлені в судовому засіданні при розгляді клопотання обставини, слідчий суддя вважає, що виконання завдання кримінального провадження можливе іншими запобіжними заходами ніж тримання під вартою і такий запобіжний захід як домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваною процесуальних обов`язків під час досудового розслідування та в суді, з покладенням на підозрювану передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України низки обов`язків.
Строк дії ухвали встановити в межах строку досудового розслідування.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 184, 186, 193, 196, 197, 309, 372, 395 КПК України -
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання старшого слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про застосування до підозрюваної ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Алчевськ, Луганської області, громадянки України, працюючої на посаді головного спеціалісту з питань персоналу Тернівського міського суду Дніпропетровської області, заміжньої, маючої на утриманні двох неповнолітніх дітей: ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої, запобіжний захід у вигляді у вигляді домашнього арешту.
Покласти на підозрювану ОСОБА_7 наступні обов`язки:
-прибувати по першому виклику до службової особи на визначений нею час;
- заборонити покидати квартиру АДРЕСА_2 , в якій вона мешкає, цілодобово;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
У задоволенні клопотання в іншій частині відмовити.
Строк дії ухвали до 19 квітня 2021 року включно.
Зобов`язати орган Національної поліції негайно поставити на облік ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому.
Контроль за виконанням підозрюваною ОСОБА_7 домашнього арешту покласти на слідчого, в провадженні якого перебуває справа.
Ухвала, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Cлідчий суддя: ОСОБА_1