ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 196/1125/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" липня 2021 р. смт. Петриківка

Суддя Петриківського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про відвід слідчому судді Царичанського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 196/1125/20 за скаргою ОСОБА_3 про скасування постанови про закриття кримінального провадження № 0000576 від 27.11.2019,

В С Т А Н О В И В:

13.07.2021 до Петриківського районного суду Дніпропетровської області із суду апеляційної інстанції надійшли матеріали заяви ОСОБА_3 про відвід слідчому судді Царичанського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 196/1125/20 за скаргою ОСОБА_3 про скасування постанови про закриття кримінального провадження № 0000576 від 27.11.2019, із ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 05.07.2021 про здійснення судового розгляду.

Згідно заяви ОСОБА_3 , посилаючись на п. 4 і 5 ч. 1 ст. 75 КПК України, положення ст. 35 КПК України, остання стверджує про існування сумніву у відсутності втручання в автоматизований розподіл її скарги на постанову слідчого про закриття провадження, про що свідчить неповідомлення її про склад суду, а також, повідомлення про час розгляду скарги судом в телефонному режимі.

В судовому засіданні ОСОБА_3 свою заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_4 підтримала повністю.

Прокурор ОСОБА_5 надав до суду заяву про вирішення заяви ОСОБА_3 без його участі; заперечує проти задоволення заяви про відвід.

Суддя ОСОБА_4 надала до суду заяву в якій зазначає, що порушень Положення про автоматизовану систему документообігу суду від 26.11.2010 р. № 30 не було. Крім того, зазначено, 23.06.2021 до канцелярії суду надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування постанови про закриття кримінального провадження №0000576 від 27.11.2019, яке було зареєстроване як звернення громадян. Після детального вивчення питань, що поставлені у клопотанні, 24.06.2021 справа була передана до канцелярії суду для оформлення її як судової справи.

Вирішуючи заяву про відвід головуючого судді, суд виходить з наступного.

23.06.2021 ОСОБА_3 подано до Царичанського районного суду Дніпропетровської області скаргу на постанову слідчого про закриття провадження.

Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді та звіту про автоматичне визначення слідчого судді від 24.06.2021 слідує, що слідчим суддею для розгляду скарги ОСОБА_3 (Єдиний унікальний номер судової справи № 196/1125/20), визначено слідчого суддю ОСОБА_4 . При цьому, у визначенні судді не приймав участь суддя ОСОБА_6 , який зайнятий згідно табелю (заборона призначення перед "Відпустка 14 і більше днів").

Відповідно до пунктів 4 і 5 ч. 1 ст. 75 КПК суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості та у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Відвід повинен бути вмотивованим.

Згідно частини три статті 35 КПК України, визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з автоматизованої системи документообігу суду, крім випадків, установлених законом.

При цьому частина перша ст. 35 КПК України визначає, що у суді функціонує автоматизована система документообігу суду, що забезпечує: 1) об`єктивний та неупереджений розподіл матеріалів кримінального провадження між суддями з додержанням принципів черговості та однакової кількості проваджень для кожного судді; 2) визначення присяжних для судового розгляду з числа осіб, які внесені до списку присяжних; 3) надання фізичним та юридичним особам інформації про стан розгляду матеріалів кримінального провадження у порядку, передбаченому цим Кодексом; 4) централізоване зберігання текстів вироків, ухвал та інших процесуальних документів; 5) підготовку статистичних даних; 6) реєстрацію вхідної і вихідної кореспонденції та етапів її руху; 7) видачу вироків, ухвал суду та виконавчих документів на підставі наявних у системі даних; 8) передачу матеріалів до електронного архіву.

В свою чергу, Положення про автоматизовану систему документообігу суду від 26.11.2010 р. № 30 (в редакції, чинній на час здійснення визначення судді для розгляду скарги ОСОБА_3 ) (далі Положення) визначає, що розподіл судових справ здійснюється в суді в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ. Визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи … ( п. 2.3.1. і 2.3.2.).

За правилами статті 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Доказування не може ґрунтуватися виключно на припущеннях (ч. 3 ст. 62 Конституції України).

Таким чином, оскільки визначення слідчого судді для розгляду скарги ОСОБА_3 відбулося в день реєстрації такої скарги як судової справи, відповідно до Положення, за принципом вірогідності, шляхом визначення судді автоматизованою системою з дотриманням основних засад функціонування автоматизованої системи документообігу в суді, тому твердження ОСОБА_3 про порушення положень ч. 3 ст. 35 КПК України, при визначенні слідчого судді для розгляду її скарги, безпідставне.

При цьому, здійснення реєстрації скарги ОСОБА_3 , як судової справи, наступного робочого дня, після її находження до суду, не може свідчити про порушення засад визначення судді, закріплених в ч. 3 ст. 35 КПК України, що є підставою для відводу судді.

Інші обставини, вказані ОСОБА_3 , як підстава для обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, зокрема щодо не повідомлення її, в належний спосіб, про особу головуючого з розгляду її скарги і про дату та час судового засідання, самі по собі, не можуть свідчити про заінтересованість судді в результатах розгляду справи на користь якоїсь із сторін, оскільки не впливають на вирішення і встановлення обставин, які підлягають доказуванню в кримінальному провадженні.

При цьому, суд звертає увагу, що вразі незгоди скаржника з рішеннями головуючого судді, такі обставини можуть слугувати підставою для апеляційного оскарження остаточно рішення по справі, що передбачено ст. 309 КПК України та може бути предметом дослідженням судом апеляційної інстанції, в тому числі, на предмет дотримання доктрини «належної процедури».

Таким чином, ОСОБА_3 не зазначено та не доведено наявності жодних обставин, що свідчать про наявність підстави для відводу головуючому судді, передбачених ст. 75 КПК України, тому такий відвід є безпідставним та в його задоволенні слід відмовити.

Такий висновок відповідає правовим позиціям, висловленим у рішеннях Європейського Суду з прав людини, в аналогічних справах щодо порушення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, де зазначено, що кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків або при висуненні проти неї будь-якого кримінального обвинувачення має право на справедливий та відкритий розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.

Зокрема в рішенні Мироненко та Мартенко проти України» від 10 грудня 2009 р. ЄСПЛ нагадав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання п. 1 ст. 6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 35, 75, 80-83 КПК України, суд-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчому судді Царичанського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 196/1125/20 за скаргою ОСОБА_3 про скасування постанови про закриття кримінального провадження № 0000576 від 27.11.2019, відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 23 липня 2021 року о 9 годині 00 хвилин.

Суддя ОСОБА_1