Справа № 991/4492/21
Провадження 1-кс/991/4553/21
У Х В А Л А
іменем України

07 липня 2021 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 за участю
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
скаржника ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Миколаївський глиноземний завод» на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України,

ВСТАНОВИЛА:

До Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Миколаївський глиноземний завод» на бездіяльність детективів НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення.
У скарзі зазначається, що 01.07.2021 ТОВ «Миколаївський глиноземний завод» звернулось до Національного антикорупційного бюро України із заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України. Станом на день подання скарги відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за повідомленням товариства не внесені, відповідний витяг заявнику не надано.
Отже, представник стверджує, що детективами НАБУ не виконані вимоги ст. 214 КПК України, тому просить слідчого суддю зобов`язати детективів Національного антикорупційного бюро України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення суддею Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, надати витяг з ЄРДР.

Представник просив розглядати зазначену скаргу у закритому режимі.
В обґрунтування заявленого клопотання вказує, що заява про вчинення кримінального правопорушення стосується дій судді при відкритті та розгляді справи, яка наразі розглядається апеляційною інстанцією. Тому, на думку адвоката, скарга підлягає розгляду в закритому судовому засіданні з метою унеможливлення розцінювання подання заяви як здійснення тиску на правосуддя.
В судовому засіданні представник уточнив, що просить здійснювати закрите судове засідання з метою недопущення маніпулювання фактами різними учасниками наявного конфлікту та засобами масової інформації. Крім того, у випадку задоволення відомості із цієї скарги стануть відомостями досудового розслідування, які можуть бути визнані таємницею, що охороняється законом.
Однією з засад кримінального провадження в Україні є гласність. Кримінальне провадження в судах усіх інстанцій здійснюється відкрито (ч. 2 ст. 27 КПК України) При цьому стаття 27 КПК України містить вичерпний перелік обставин, коли слідчий суддя може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні, а саме лише у разі: 1) якщо обвинуваченим є неповнолітній; 2) розгляду справи про кримінальне правопорушення проти статевої свободи та статевої недоторканості особи; 3) необхідності запобігти розголошенню відомостей про особисте та сімейне життя чи обставин, які принижують гідність особи; 4) якщо здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом; 5) необхідності забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Доводи, наведені представником, не кореспондуються з передбаченими законом підставами обмеження засади гласності і відкритості судового провадження, тому слідчий суддя, дійшла висновку про необґрунтованість вказаного клопотання.

В судовому засіданні скаржник підтримав вимоги скарги, просив її задовольнити. Додатково повідомив, що ТОВ «Миколаївський глиноземний завод» є відповідачем по справі, яка перебувала в провадженні судді Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_4 і по якій було прийнято рішення про відкриття провадження без повної сплати судового збору. Ця справа є дуже резонансна. Відповідачем подавалися відповідні клопотання про залишення без руху, однак суддею вони були проігноровані. На даний час рішення про суті спору винесено не на користь відповідача, його оскаржено в апеляційному порядку. Чи поставлене в апеляційній скарзі питання про неповну сплату судового збору, повідомити не може. Разом з тим, в діях судді вбачаються ознаки кримінального правопорушення з огляду на наявність протиправної дії, умислу, тяжких наслідків у виді недоотримання коштів державним бюджетом та неправомірної вигоди.
Уповноважена особа, бездіяльність якої оскаржується, в судове засідання не з`явилася, про дату і час судового засідання була повідомлена належним чином. Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Розглянувши скаргу та долучені до неї матеріали, заслухавши скаржника, слідчий суддя дійшла таких висновків.

У відповідності до положень ст. 33-1 КПК України Вищому антикорупційному суду підсудні ищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України. Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до ч. 1 ст. 33-1 КПК України, і не мають повноважень здійснювати судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, які не віднесені до його підсудності.
За таких умов слідчим суддею Вищого антикорупційного суду розглядаються скарги в порядку статі 303 КПК України, зокрема, на бездіяльність слідчого, прокурора в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду (частина 1 статті 306 КПК України).
Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування визначений главою 26 КПК України. Так, ч.1 ст.303 КПК України закріплений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена така бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Системний аналіз положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.
Так, у відповідності до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення … зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Разом з тим, на підставі ст. 25 КПК України проголошено засаду публічності. Прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила. З вказаною нормою кореспондується вимога п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, у відповідності до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань вноситься, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. З цими вимогами узгоджуються приписи Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 № 139), з огляду на які до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником, чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Таким чином, бездіяльність щодо внесення відомостей до ЄРДР в сенсі Кримінального процесуального кодексу України може мати місце лише у разі:
- надходження заяви про вчинення кримінального правопорушення до суб`єкта, який наділений відповідними повноваженнями вносити дані до ЄРДР;
- наявність в заяві інформації, яка свідчить про ознаки кримінального правопорушення;
- невнесення відомостей за заявою, яка надійшла уповноваженому суб`єкту і містить ознаки кримінального правопорушення, протягом 24 годин.

Як вбачається із поданої скарги, скаржник звернувся до НАБУ з заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, яка була зареєстрована 01.07.2021 за № 142/952-01-юо. Зміст заяви від 23.06.2021 свідчить, що кримінальним правопорушенням, на думку представника, є постановлення суддею Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_4 рішення про відкриття провадження у справі за позовом ГО «Стоп Шлам» до ТОВ «Миколаївський глиноземний завод». У своїй заяві адвокат зазначає про неправильне, на його думку, застосування суддею порядку обчислення судового збору. Представником ТОВ «Миколаївський глиноземний завод» під час розгляду справи подавалось клопотання про залишення позовної заяви без руху у зв`язку з несплатою судового збору у повному обсязі. Ухвалою Заводського районного суду м. Миколаєва від 24.12.2020 у задоволені зазначеного клопотання було відмовлено, при цьому суддя дослідила питання сплати судового збору та підстави застосування нею відповідних норм законодавства.

Згідно зі ст. 129 Конституції України суддя при здійсненні правосуддя, є незалежним та керується принципом верховенства права, а відповідно до ст. 126 Конституції України забороняється вплив на суддю у будь-який спосіб.
Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13.06.2007 «Про незалежність судової влади» судові рішення вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом. Процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом. При цьому, виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним порядком у справі не допускається.
Аналогічної позиції дотримується і Консультативна ради європейських суддів, яка в п. 57 Висновку № 11 (2008) до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на звернення до Європейського суду з прав людини.
Верховний Суд України в постанові від 15.04.2008 у справі № 21-319во07 зазначив, що законність процесуальних актів і дій (бездіяльності) суду, вчинених при розгляді конкретної справи, не може перевірятися, за межами передбаченого законом процесуального контролю. Намагання зробити це в конкретній справі шляхом подання окремого позову проти суду чи судді є протиправним втручанням у здійснення правосуддя і посяганням на процесуальну незалежність суду.
З наведених вище правових норм можна зробити висновок, що незгода із прийнятим суддею процесуальним рішенням в конкретній справі шляхом подання заяви про кримінальне правопорушення може вказувати на наявність ознак протиправного втручання у здійснення правосуддя й посягання на процесуальну незалежність суддів, визначених статтями 126 та 129 Конституції України. Особливо з урахуванням того, що представник вказував на значний суспільний резонанс справи, в якій ТОВ «Миколаївський глиноземний завод» є відповідачем і не на користь якого винесене судове рішення.

При розгляді питання, що стосується невнесення відомостей в ЄРДР, яке стосується судді, необхідно також враховувати також Висновок від 01.07.2013 Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства. Так, судова палата у кримінальних справах Верховного Суду України дійшла висновку, що для забезпечення незалежності суддів, при отриманні заяви про вчинений суддею злочин, яке пов`язане зі здійсненням ним судочинства, уповноважений орган повинен внести до ЄРДР та розпочати розслідування тільки таку заяву або повідомлення, які мають ознаки кримінального правопорушення, а не будь-які інші. Такий обов`язок слідчого і прокурора визначено ч. 1 ст. 2 КК України, оскільки підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.
Згідно з ч. ч. 1, 6 ст. 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, а також фізичні і юридичні особи та їх об`єднання зобов`язані поважати незалежність судді і не посягати на неї.

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив: ...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

За таких обставин, слідчий суддя приходить висновку, що у заяві скаржника відсутні обставини, які б вказували або могли б свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, з чим закон пов`язує внесення відомостей до ЄРДР. Не вбачається відомостей, які могли би свідчити про зловживання владою або службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб (ч. 1 ст. 364 КК України).

Посилання скаржника на аналогічну практику Вищого антикорупційного суду, слідчим суддею не приймаються, оскільки долучені адвокатом ухвали не стосуються повідомлень про вчинення кримінального правопорушення суддею, тобто суб`єктом для якого законодавчо закріплені додаткові гарантії незалежності діяльності.

Необхідно звернути увагу, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України).

Відповідно до ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги. Відсутність у матеріалах скарги інформації, яка свідчить про вчинення кримінальних правопорушень, підслідних Національному антикорупційному бюро і підсудних Вищому антикорупційному суду, зумовлює відмову у задоволенні скарги.

Керуючись ст. 25, 214, 216, 303-307, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

У задоволені скарги адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ТОВ «Миколаївський глиноземний завод», відмовити.
Положення частини третьої статті 307 щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), згідно з Рішенням Конституційного Суду № 4-р(II)/2020 від 17.06.2020.

Повний текст ухвали оголошений 09.07.2021.

Слідчий суддя ОСОБА_1