Справа № 472/955/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2021 року смт. Веселинове

Слідчий суддя Веселинівського районного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , потерпілого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду смт Веселинове клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000057 від 24.11.2012 року,
В С Т А Н О В И В:
До Веселинівського районного суду надійшло клопотання захисника ОСОБА_3 , в якому він просить скасувати арешт майна, накладений постановою слідчого СВ Вознесенського МВ УМВС України ОСОБА_6 від 11 квітня 2011 року в межах розслідування кримінальної справи № 09110167, порушеної 19 червня 2009 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, зокрема, на житловий будинок АДРЕСА_1 .
В обґрунтування необхідності скасування арешту захисник зазначає, що подружжя ОСОБА_7 та ОСОБА_8 придбали за спільні кошти у власність житловий будинок на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 24.11.2005 року приватним нотаріусом Вознесенського міського нотаріального округу Миколаївської області ОСОБА_9 , а отже арештоване майно набуто у власність на законних підставах. При цьому за згодою подружжя покупцем за договором виступив ОСОБА_7 , та саме на його ім`я було зареєстровано право власності на вказане майно.
В подальшому ОСОБА_7 та ОСОБА_8 дізналися, що постановою слідчого СВ Вознесенського МВ УМВС ОСОБА_6 від 11 квітня 2022 року в межах розслідування кримінальної справи № 09110167, порушеної 19 червня 2009 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України на вказаний житловий будинок було накладено арешт.
ОСОБА_7 та ОСОБА_8 не є підозрюваними, обвинуваченими у кримінальному провадженні, щодо них не здійснюється досудове розслідування та останні в силу вимог чинного законодавства, не несуть цивільну відповідальність за дії третіх осіб.
На підставі зазначеного, захисник просить скасувати арешт з вищевказаного нерухомого майна, оскільки наявність безпідставно накладеного арешту протягом такого тривалого часу порушує права власників на вільне розпорядження ним, створюючи перешкоди у реалізації їх права власності.

Захисник ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав в тому ж обсязі і з тих же підстав та просив задовольнити.

Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти скасування арешту майна, оскільки такими діями буде порушено право потерпілого на відшкодування спричиненої шкоди винними особами по справі.

Потерпілий ОСОБА_5 заперечував проти скасування арешту майна.

Розглянувши клопотання та додані до нього матеріали, вивчивши матеріали кримінального провадження, заслухавши пояснення учасників судового провадження, слідчий суддя приходить до наступних висновків

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду,

компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.
Згідно з пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(надалі - Конвенція) «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом». А відповідно до ч. 1ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.
За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції Українитаст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.
Відповідно до положень ст.131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
За змістом пункту 18 частини 1статті 3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Чинний КПК України зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у нормі статті 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.
Із матеріалів справи №09110167, порушеної 19 червня 2009 року видно, що досудове розслідування у кримінальному провадженні 0000057 від 24.11.2012 року, у межах якого накладено арешт на житловий будинок АДРЕСА_1 , проводилось органом досудового розслідування - Веселинівським відділенням поліції Вознесенського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області.
Відповідно до Постанови ВР України від 17.07.2020 року № 807-ХІ «Про утворення та ліквідацію районів», наказу голови Національної поліції України від 08.12.2020 року № 955 «Про затвердження змін структури територіальних органів поліції» змінено структуру територіальних органів поліції.

На даний час змінено структуру управління поліції в Миколаївській області, зокрема Веселинівське ВП Вознесенського ВП ГУНП в Миколаївській області - реформовано у Сектор поліцейської діяльності №1 Вознесенського районного управління поліції ГУНП в Миколаївській, в якому відсутній слідчий підрозділ (слідчий відділ, слідче відділення). Слідче відділення знаходиться у Вознесенському РУП ГУНП в Миколаївській області (м. Вознесенськ, вул. Київська, 24).

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 р. Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 р. № 3477-IV, інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, закріпленого у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Частиною 6 статті 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1ст. 7 цього Кодексу.
Враховуючи наведене, доходжу висновку, що клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000057 від 24.11.2012 року слід повернути захиснику ОСОБА_3 , що не позбавляє останнього права на звернення до слідчого судді, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Керуючись ст. ст. 170-174 КПК України, -
УХВАЛИВ:

Клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000057 від 24.11.2012 року повернути адвокату ОСОБА_3 .

Копію ухвали разом з клопотанням та доданими до нього матеріалами невідкладно надіслати заявнику, роз`яснивши йому право на звернення до слідчого судді, в межах територіальної підсудності якого знаходиться орган досудового розслідування.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1