Справа №613/395/21 Провадження № 1-кс/613/115/21
УХВАЛА
30 березня 2021 року м.Богодухів
На обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що 17.03.2021 о 07.52 год., до відділення поліції № 2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області, надійшло повідомлення від оператора 102, про те, що в с. Орішанка, в «Орішанському Лісі» чути роботу бензопили.
При виїзді на місце події, було встановлено, що невідома особа, 17.03.2021 року, близько 07 год. 30 хв., маючи злочинний намір направлений на незаконну порубку дерев, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свої діянь, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, в порушення вимог ст.ст. 4, 69 Лісового кодексу України, не маючи спеціального дозволу для використання лісових ресурсів лісорубного або лісового квитка, тим самим не маючи права здійснювати порубку дерев державної форми власності, завідомо розуміючи протиправність своїх дій, прибула на територію лісового масиву урочища «Орішанське» квартал № 39 виділ 3 розташованого поблизу. Орішанка Золочівської ОТГ, Богодухівського району, Харківської області, де за допомогою бензопили здійснила незаконну порубку дерев породи «дуб», «клен», «липа», загальною кількістю 9 дерев, чим спричинила ДП «Жовтневий лісгосп» матеріальну шкоду на загальну суму 43 938 грн. 30 коп.
17.03.2021 проведено огляд місця події, а саме частини лісового масиву урочища «Орішанське» квартал № 39 виділ 3 розташованого поблизу с. Орішанка, Золочівської ОТГ, Богодухівського району, Харківської області. За результатами огляду було виявлено та вилучено: бензопилу марки «Foresta» помаранчевого кольору з шиною «Saber» яка належить ОСОБА_3 , який мешкає: АДРЕСА_1 ..
18.03.2021 за участю спеціаліста Золочівського лісництва ДП «Жовтневий лісгосп» було проведено огляд частини лісового масиву урочища «Орішанське» квартал № 39 виділ 3 розташованого поблизу с. Орішанка, Золочівської ОТГ, Богодухівського району, Харківської області. За результатами огляду було виявлено та вилучено: спиляну деревину порід дерев «дуб», «клен», «липа» загальним об`ємом - 2.824 м.куб.
Враховуючи вищевикладене, під час проведення досудового розслідування у прокурора виникла необхідність звернутися до слідчого судді з метою накладення арешту на вищевказане майно.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання з додатками, приходить до висновку про необхідність повернути клопотання прокурору, виходячи з наступного.
За правилами п.18 ч.1 ст.3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до вимог ч.1 ст.132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Згідно вимог ч.6 ст.173 КПК України, ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя, суд постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено.
Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Також слід зазначити, що ст.171 КПК України передбачено вимоги щодо змісту клопотання про накладення арешту на майно. Відповідно до вимогч.2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Ухвалою слідчого судді Богодухівського районного суду Харківської області від 22 березня 2021 року вищезазначене клопотання про арешт майна було повернуто прокурору Золочівського відділу Богодухівської окружної прокуратури Харківської області для усунення недоліків, встановлено строк для усунення зазначених у клопотанні недоліків протягом 72 годин з моменту отримання копії даної ухвали.
Крім того, у Постанові про визнання і приєднання до справи речових доказів від 18 березня 2021 року, також не конкретизовано майно, яке визнано та приєднано до кримінального провадження, як речові докази, а міститься лише посилання на породу та загальний обсяг (об"єм) деревини.
Також, в порушення вимог п.3 ч.2 ст.171 КПК України, до клопотання в його обґрунтування не додано копії документів на підтвердження належності майна вказаним в клопотанні особам, на яке прокурор просить накласти арешт.
Тим самим, вищевказаних вимог закону прокурором дотримано не було.
Відповідно ч. 3 ст.172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
З урахуванням викладеного, дане клопотання про арешт майна, не може бути розглянуто по суті та підлягає поверненню прокурору для усунення вказаних недоліків.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст.7,171,172,309,372 КПК України,-
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя