УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 червня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «САНДІ ГРУП» про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні, яке внесене до ЄРДР за №0001182 від 01.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 212 КК України

ВСТАНОВИВ:
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ТОВ «САНДІ ГРУП» про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні, яке внесене до ЄРДР за №0001182 від 01.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 212 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що ГУ ДФС в м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0001182 від 01.07.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 212 КК України.

Вказане досудове розслідування кримінального провадження здійснюється відносно службових осіб ТОВ «ДОМІНОС ПІЦЦА ЮКРЕЙН», які діючи в складі організованої групи в період 2017 2019 років здійснили на території України реалізацію ТМЦ (продукти харчування, хлібобулочні вироби, борошняні та цукрові кондитерські вироби, напої, тощо) під час надання послуг мобільного харчування, використовуючи реквізити підконтрольних ряду фізичних осіб, які є співробітниками підконтрольних товариств.

Так, в межах зазначеного досудового розслідування ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 07.12.2020 у справі 761/39700/20 надано дозвіл на проведення обшуку в приміщенні за адресою: м. Київ, вул. Срібнокільська, буд. 3-Є, зареєстрованого на праві власності за ПП «КОНСУЛ-ПАРТНЕР» (), що перебуває в оренді з 23.05.2018, орендарем якого є ТОВ «САНДІ ГРУП» ().

В ході проведення обшуку за адресою: м. Київ, вул. Срібнокільська, буд. 3-Є, зареєстрованого на праві власності за ПП «КОНСУЛ-ПАРТНЕР» (), що перебуває в оренді з 23.05.2018, орендарем якого є ТОВ «САНДІ ГРУП» (), органом досудового розслідування вилучено ряд документів та грошові кошти, які належать ТОВ «САНДІ ГРУП».

В подальшому, ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 15.01.2021 у справі №761/815/21 накладено арешт на тимчасово вилучене майно, а саме на документи та готівкові грошові кошти.

Як зазначає адвокат, відомості щодо ТОВ «САНДІ ГРУП» () не внесені ЄРДР, згідно наявної фабули кримінального правопорушення. Також будь-які дані з приводу можливої причетності службових чи посадових осіб вказаного Товариства до кримінального правопорушення, яке є предметом вказаного кримінального провадження у витягу з ЄРДР також не значаться.

Крім того зазначив, ТОВ «САНДІ ГРУП», не є учасником ТОВ «ДОМІНОС ПІЦЦА ЮКРЕЙН», його засновники не є тими фізичними особами, прізвища яких зазначені в ухвалі про обшук та дозвіл на вилучення документів відносно яких надавався. ТОВ «САНДІ ГРУП» взагалі не має жодного відношення до даного кримінального провадження, здійснює свою господарську діяльність на законних підставах та навіть ніколи з моменту свого заснування не мали жодних ні фінансових, ні господарських, ні будь-яких взаємовідносин з ТОВ «ДОМІНОС ПІЦЦА ЮКРЕЙН», відносно службових осіб якого здійснюється досудове розслідування.

Як вбачається з тексту ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 15.01.2021 єдиною підставою для накладення арешту, є забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки арештоване майно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому їх повернення володільцю може призвести до їх знищення або спотворення з метою уникнення винних осіб від відповідальності.

При цьому, адвокат зазначає, що навіть якщо враховувати той факт, що арешт на речові докази може бути накладено на майно будь - якої особи, незалежно від її статусу в кримінальному провадженні, посилання сторони обвинувачення на визнання речовими доказами вилученого та в подальшому арештованого майна не містить жодних фактів, які б у своїй сукупності підтверджували, що вилучені та в подальшому арештовані грошові кошти та документи зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або були знаряддям його вчинення, а також жодного доказу того, що такі були набуті (сформований) кримінально протиправним шляхом, або здобуті у результаті розслідуваного кримінального правопорушення, оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні проводиться відносно ТОВ «Домінос Піцца юкрейн» та фізичних осіб, які не мають жодного відношення до ТОВ «САНДІ ГРУП» .

Враховуючи вищезазначене адвокат просив: скасувати арешт на тимчасово вилучене майно (документи та готівкові грошові кошти), вилучення якого відбулося 21.12.2020 за адресою: м. Київ, вул. Срібнокільська, буд. 3-Є, накладений ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 15.01.2021 у справі №761/815/21 в межах кримінального провадження внесеного до ЄРДР №0001182 від 01.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 212 КК України, та зобов`язати старшого групи прокурорів прокурора та/або прокурора групи прокурорів в кримінальному провадженні №0001182 від 01.07.2020 повернути представнику ТОВ «САНДІ ГРУП» () тимчасово вилучене майно (документи та готівкові грошові кошти), вилучення якого відбулося 21.12.2020 за адресою: м. Київ, вул. Срібнокільська, буд. 3-Є.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Прокурор, за клопотанням якого накладався арешт, чи інша уповноважена особа органу досудового розслідування, у судове засідання не з`явилися, про розгляд клопотання повідомлялися належним чином. Однак, прокурор ОСОБА_4 подав заяву про розгляд вказаного клопотання за його відсутності, в якій зазначив, що заперечує щодо скасування арешту, оскільки ухвалу Шевченківського районного суду м.Києва від 15.01.2021 про накладення арешту на майно залишено без змін ухвалою Київського апеляційного суду від 27.04.2021. Крім того, прокурор зазначив, що документи, які є предметом розгляду вказаного клопотання вилучені протоколом тимчасового доступу від 21.05.2021 на підставі ухвали Дарницького районного суду м.Києва в межах кримінального провадження №0000593 від 19.03.2021. На підтвердження вказаних обставин долучив ухвалу Київського апеляційного суду від 27.04.2021; постанову про визначення підслідності у кримінальному провадженні №0001182; ухвалу Дарницького районного суду м.Києва від 16.04.2021; супровідний лист від 27.04.2021; протокол тимчасового доступу до речей та документів від 21.05.2021.

Слідчий суддя, заслухавши доводи адвоката, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

В судовому засіданні встановлено, що ГУ ДФС в м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0001182 від 01.07.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 212 КК України.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 15 січня 2021 року задоволено клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальних провадженнях, щодо організованої злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 та накладено арешт на майно, що вилучене 21.12.2020 року за результатами проведеного обшуку нежитлових приміщень розташованих, за адресою: м. Київ, вул. Срібнокільська, 3-Є, зареєстрованого на праві власності за ПП «КОНСУЛ-ПАРТНЕР» (), що використовується групою юридичних та фізичних осіб, осіб-підприємців, а також групою суб`єктів господарської діяльності, що представляють торгову марку «Mister Cat», а саме на грошові кошти в національній валюті - 314 512 грн, 750 230 грн та в іноземній валюті (доларах США) - 2000 дол. США; чорнові рукописні та друковані документи із переліком: фізичних осіб-підприємців (ПІБ), юридичних осіб, сум знятих з карткових банківських рахунків та їх подальший перерозподіл, а також розписки фізичних осіб, що знаходились в сейфі касира ОСОБА_6 ; печатки у загальній кількості - 57 штук; банківські картки у загальній кількості - 34 штуки; документи фінансово-господарської діяльності.

В подальшому, ухвалою Київського апеляційного суду від 27.04.2021 вищезазначену ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 15.01.2021 залишено без змін.

Як визначено ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадженні слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою, гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

При розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали від 15.01.2021 про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює доводи клопотання в частині обґрунтованості підстав для скасування раніше накладеного арешту, з урахуванням тих обставин, що вказана ухвала була предметом апеляційного перегляду.

Аналізуючи положення кримінально процесуального законодавства з приводу накладення арешту на майно особи, обов`язковою передумовою, яка обґрунтовує необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, є наявність достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину, наявність обґрунтованої підозри, підставу для арешту майна; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, що визначено положенням ч. 2 ст. 173 КПК України. При цьому обов`язок доведення існування зазначеної умови КПК України покладається на орган досудового розслідування.

Зокрема, згідно із ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

При накладенні арешту в тому числі на грошові кошти, які належать ТОВ «САНДІ ГРУП», слідчим суддею, з огляду на дані досудового розслідування в кримінальному провадженні, було встановлено наявність достатніх правових підстав для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, з метою збереження речових доказів, а саме те, що вказані грошові кошти відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

За вимогами ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, в тому числі, збереження речових доказів. У цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Проте, під час розгляду вказаного клопотання про скасування арешту майна, прокурором не надано слідчому судді допустимих, в розумінні ст. 86 КПК України, доказів на підтвердження того, що арештоване майно було одержане злочинним шляхом, внаслідок вчинення кримінального правопорушення, чи є знаряддям злочину, як і не надано доказів що вказують про прямий, або опосередкований зв`язок посадових та інших осіб, які вчинили кримінальне правопорушення з обставинами, які є предметом досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, а також відсутні підстави для відповідальності підприємства за незаконні дії третіх осіб.

З матеріалів провадження не вбачається, що на момент розгляду вказаного клопотання наявні відомості про те, що «САНДІ ГРУП» або його посадові особи причетні до вказаного кримінального провадження, в межах якого був накладений арешт, а комусь з посадових осіб повідомлено про підозру, вони є особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільна небезпечне діяння, чи є особою, щодо якої здійснюється провадження та щодо якої може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна. При цьому, у відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

В свою чергу, у кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, при накладенні арешту на майно, має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому, закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Як встановлено п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З урахуванням наведених норм та аналізу наявних в розпорядженні слідчого судді матеріалів, слід дійти висновку про відсутність підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна в частині грошових коштів, які належить ТОВ«САНДІ ГРУП», враховуючи, що з моменту накладення арешту службовим особам даного товариства не повідомлено про підозру, а також в ухвалі про накладення арешту відсутні посилання на належні та допустимі докази щодо причетності вказаного товариства до кримінального провадження, як б давали підстави для безсумнівного накладення арешту, а також не здійснена оцінка грошових коштів вказаного товариства як речового доказу є сумнівною в розумінні його оцінки в порядку статті 94 КПК України, згідно якої слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

З огляду на зазначене, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність у кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання у правомірне володіння ТОВ «САНДІ ГРУП» належному йому майном на підставі зазначених обставин.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним ("Іатрідіс проти Греції", заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші протии Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

Приймаючи до уваги наведене, слідчий суддя вважає, що існує правова підстава для скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 15.01.2021 в частині арешту грошових коштів на загальну суму: в національній валюті - 750 230 грн та 314 512 грн; в іноземній валюті (доларах США) - 2000 дол. США.

Що стосується скасування арешту в частині фінансово-господарських документів, печаток, банківських карток та ін., слідчий суддя враховує те, що як вбачається з долученого прокурором ОСОБА_7 протоколу тимчасового доступу до речей та документів від 21.05.2021, документи які є предметом розгляду данного клопотання вилучені старшим слідчим з ОВС СВ РКП ТКГ СУ ГУ ДФС у м.Києві на підставі ухвали Дарницького районного суду м.Києва в межах кримінального провадження №0000593 від 19.03.2021, а тому не знаходить правових підстав для задоволення клопотання в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 170, 171, 172, 173, 174, 309 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити частково.

Скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 15.01.2021 у справі №761/815/21 (провадження 1-кс/761/1420/2021), у кримінальному провадженні за №0001182 від 01.07.2020, в частині арешту грошових коштів, а саме:

50 грн. - 143 купюри на загальну суму 7150 грн.,

?1000 грн. - 6 купюри на загальну суму 6000 грн.,

?100 грн. - 329 купюри на загальну суму 32900 грн.,

?200 грн. - 550 купюри на загальну суму 110000 грн.,

?500 грн. - 316 купюри на загальну суму 158000 грн.,

?10 грн. - 4 купюри на загальну суму 40 грн.,

?20 грн. - 21 купюри на загальну суму 420 грн.,

?2 грн. - 1 купюра на загальну суму 2 грн..

На загальну суму 314 512 грн..

?500 грн. - 859 купюр на загальну суму 429500 грн.,

?200 грн. - 1151 купюри на загальну суму 230200 грн.,

?100 грн. - 754 купюри на загальну суму 75400 грн.,

?50 грн. - 96 купюри на загальну суму 4800 грн.,

?1000 грн. - 10 купюр на загальну суму 10000 грн.,

?20 грн. - 6 купюр на загальну суму 120 грн.,

?10 грн. - 21 купюра на загальну суму 210 грн..

В іноземній валюті (долар США):

?100 дол. США - 20 купюр на загальну суму 2000 дол. США,

На загальну суму: в національній валюті - 750230 грн.; в іноземній валюті (доларах США) - 2000 дол. США.

В іншій частині клопотання залишити без задоволення

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1