СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/2224/21
ун. № 759/6594/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 червня 2021 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Святошинської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001732 від 01.04.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 203-2 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Прокурор Святошинської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про накладення арешту на майно вилучене 31.03.2021, під час проведення невідкладного обшуку за адресою: АДРЕСА_1 в межах розслідування кримінального провадження №0001732 від 01.04.2020. Прокурор просив накласти арешт на вилучені 5 системних блоків, 5 моніторів , 5 клавіатур, 5 комп`ютерних мишок.

У судове засідання слідчий та/або прокурор не з`явились, про місце і час розгляду клопотання повідомлені належним чином. Слідчий просив розгляд клопотання проводити у його відсутність, вимоги клопотання підтримав.

Представник власника вилученого майна просив у задоволенні клопотання відмовити у зв`язку з необґрунтованістю, розгляд клопотання проводити за його відсутності.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Слідчим відділом Святошинського УП ГУ НП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за правопорушення, передбачене ст. 203-2 КК України, а саме те, що на території Святошинського району у м. Києві, невстановлені особи займаються гральним бізнесом. В ході досудового розслідування встановлено, що на території Святошинського району м. Києва діє мережа закладів, які надають незаконні послуги щодо здійснення азартних ігор , а саме ігрові автомати, за адресою: АДРЕСА_1 . З наданих матеріалів вбачається, що 30.03.2021 о 23:42 год. на спец. лінію «102» надійшло повідомлення про те що всупереч чинному законодавству надаються послуги з грального бізнесу.

Так, при розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст.ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати правову підставу для арешту майна, яка має бути викладена у клопотанні слідчого та відповідати вимогам закону.

За змістом ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

При вирішенні питання про арешт майна з метою забезпечення збереження речових доказів для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно зі ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення та достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що 31.03.2021, під час проведення невідкладного обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та в подальшому вилучено: 5 системних блоків, 5 моніторів , 5 клавіатур, 5 комп`ютерних мишок.

31.03.2021 року вилучене майно визнано слідчим речовими доказами у кримінальному провадженні. При цьому, вказана постанова слідчого містить лише посилання на фактичні обставини справи, загальне формулювання та цитування норм КПК України, без посилання на конкретні дані, які дають достатні підстави для висновку про те, що вказане майно може містити у собі інформацію, яка має доказове значення у кримінальному провадженні.

Крім того, не дивлячись на неодноразові перерви в розгляді клопотання, слідчому судді не надано відомостей про легалізацію проведеного невідкладного обшуку. Відтак, законність підстав вилучення вказаного майна в клопотанні не доведена.

Враховуючи вказані вище вимоги закону та обставини, зокрема і те, що вказане майно не може бути предметом забезпечення цивільного позову, спеціальної конфіскації чи конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання слідчого слід відмовити.

Керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:
У задоволенні клопотання клопотання прокурора Святошинської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001732 від 01.04.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 203-2 КК України - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1