Справа 688/3629/20
№ 1-кп/688/34/21
Ухвала
05 квітня 2021 року м. Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника потерпілого ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження №0000707 по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого по АДРЕСА_1 , проживаючого по АДРЕСА_2 , непрацюючого, в силу ст. 89 КК України не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

встановив:

У провадженні Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , посилаючись на те, що останній обґрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 5 до 8 років. Обвинувачений не працює, не має легальних джерел для існування, перебуваючи на волі, з метою уникнення покарання, яке йому загрожує, матиме реальну можливість переховуватись від суду, оскільки зареєстрований за межами Шепетівського району; незаконно впливати на потерпілого та свідків з метою покращення свого становища, оскільки під час вчинення злочину застосовував фізичне насильство; створювати інші перешкоди для встановлення об`єктивної істини у справі, вчинити інше кримінальне правопорушення. Обставини, що враховувалися слідчим суддею та судом при обранні та продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не змінилися.

Представник потерпілого ОСОБА_4 в судовому засіданні клопотання прокурора підтримала.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_6 заперечили проти продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що ризики наведені прокурором відсутні, нічим не підтверджені, просили у задоволенні клопотання прокурора відмовити та змінити обвинуваченому запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт, оскільки останній має місце постійного проживання та родину.

Прокурор та представник потерпілого проти задоволення клопотання про зміну запобіжного заходу обвинуваченому заперечували.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

Ухвалою слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 08.11.2020 року обвинуваченому ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 03.01.2021 року, який ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 28.12.2020 року продовжений до 25.02.2021 року, а ухвалою суду від 11.02.2021 року - до 11.04.2021 року включно.

Стаття 177 КПК України передбачає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: переховуватися від суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Як зазначено в статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 3 цієї ж статті за наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

При вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою суду необхідно враховувати вимоги дотримання розумного строку як для застосування такого запобіжного заходу, так і продовження строку тримання під вартою. Продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості (п.79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України»).

Відповідно до положень ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, законне, тобто передбачене внутрішнім законодавством тримання особи під вартою з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення, не є порушенням права особи на свободу та особисту недоторканість. Крім цього, відповідно до зазначеної норми Конвенції, звільнення особи повинно обумовлюватися гарантіями явки в судове засідання.

До обвинуваченого ОСОБА_5 було застосовано та продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з метою запобігти тому, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Із обвинувального акту у даному кримінальному провадженні встановлено, що ОСОБА_5 ставиться у вину вчинення тяжкого умисного злочину, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років. Наведене вказує на наявність такого ризику, як можливість переховування обвинуваченого від суду з метою уникнення вказаного покарання.

Разом з тим, у даному кримінальному провадженні судовий розгляд не завершений, не допитані всі свідки, тому існує ризик перешкоджання кримінальному провадженню шляхом незаконного впливу на свідків з метою зміни показань останніх на користь обвинуваченого.

Прокурор у судовому засіданні довів, що на момент розгляду кримінального провадження, не зменшились ризики, передбачені ст. 177 КПК України, що дає підстави для продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обставини, що враховувалися слідчим суддею та судом при обранні та продовженні дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не змінилися, підстав для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, немає.

Вирішуючи питання про продовження строків тримання під вартою, суд оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі суспільну небезпечність тяжкого злочину, який інкримінується обвинуваченому ОСОБА_5 , дані про особу обвинуваченого, який в силу ст. 89 КК України не судимий, не працює, не має міцних соціальних зв`язків та легальних джерел для існування, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які суд вважає доведеними, виходячи з обставин вчинення злочину, інкримінованого обвинуваченому. Із зазначених підстав суд дійшов висновку про продовження існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які стали підставою для обрання та продовження запобіжного заходу та виправдовують тримання особи під вартою.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно ОСОБА_5 не забезпечать належної процесуальної поведінки обвинуваченого, оскільки він, перебуваючи на волі, може порушити покладені на нього законом процесуальні обов`язки та переховуватися від суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що в строк до 11 квітня 2021 року неможливо закінчити судове провадження, з метою досягнення дієвості цього кримінального провадження, забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, суд вважає за необхідне продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 на 60 днів, тобто до 03 червня 2021 року без можливості внесення застави з урахуванням вимог ч. 4 ст. 183 КПК України. Таким чином, суд дійшов висновку клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого задовольнити, а клопотання обвинуваченого та його захисника про зміну запобіжного заходу залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 197, 331, 372 КПК України, суд
постановив:

Клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 03 червня 2021 року включно.

Клопотання обвинуваченого та його захисника про зміну запобіжного заходу залишити без задоволення.

Копію ухвали невідкладно вручити учасникам судового провадження.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення, а обвинуваченим протягом семи днів з часу отримання її копії.

Суддя: ОСОБА_1