Справа № 541/1285/21
Провадження № 1-кс/541/478/2021
Миргородський міськрайонний суд Полтавської області
У Х В А Л А

14 червня 2021 рокум.Миргород

Слідчий суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської обл. ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 прокурора ОСОБА_3 та заявника ОСОБА_4 розглянувши клопотання про зняття арешту з майна,

встановив:

ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить зняти арешт з будинку, який належить йому на праві приватної власності. Обґрунтовуючи своє звернення до суду вказує, що відомості з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктив нерухомого майна вказують, що арешт на будинок заявника застосований ухвалою Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 15.04.2002 року, по кримінальній справі, яка розслідувалась стосовно нього в 2002 році та була закрита у 2005 році. Незважаючи на закриття кримінальної справи, арешт з майна знято не було, що на даний час призводить до обмеження його прав як власника, тому він звернувся до слідчого судді в порядку ст. 174 КПК України в редакції 2012 року.

Заявник у судовому засіданні підтримав вимоги свого клопотання.

Прокурор, який прийняв приймав участь в розгляду клопотання не заперечував необхідності поновлення порушених прав ОСОБА_4 , однак лише в законний спосіб. У разі дійсного накладення на його майно арешту по кримінальній справі, яка розслідувалась в 2002 році та завершилась закриттям у 2005 році, дане питання вирішується не слідчим суддею, а в іншому порядку, як то передбачено положенням Кримінального процесуального кодексу України, редакція якого діяла до 2012 року.

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, приходить до висновку, що у задоволенні клопотання слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1ст. 174 КПК України 2012 року підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно з п. 9 Перехідних положень КПК України 2012 року запобіжні заходи, арешт майна, відсторонення від посади, застосовані під час дізнання та досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, продовжують свою дію до моменту їх зміни, скасування чи припинення у порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

Таким чином, арешт на майно ОСОБА_4 було застосовано під час проведення досудового слідства до дня набрання чинності КПК України 2012 року, і тому продовжує свою дію до моменту його зміни, скасування чи припинення у порядку, що був передбачений нормами КПК України 1960 року.

КПК України 1960 року не передбачав такого інституту як слідчий суддя, і тому в повноваження слідчого судді не входить скасовування арешту майна, який був накладений до набрання чинності КПК України 2012 року.

Таким чином, дане питання повинне вирішуватися відповідно до вимог КПК 1960 р. слідчим або прокурором чи судом, в провадженні яких знаходиться кримінальне провадження, а не слідчим суддею. Проблему врегулювання спірних правовідносин пов`язаних із арештом майна та його знаття намагався усунути Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ у своїй постанові № 5 від 03.06.2016 «Про судову практику у справах про зняття арешту з майна»

Враховуючи наведене, у задоволенні клопотання слід відмовити, оскільки скасування арешту з майна, який був накладений до набрання чинності КПК України 2012 року не входить до компетенції слідчого судді.

Керуючись ст. 174 КПК України,

постановив :

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_4 про зняття арешту майна .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до апеляційного суду Полтавської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1