Справа № 182/4155/21
Провадження № 1-кс/0182/829/2021
У Х В А Л А
Іменем України
01.07.2021 року м. Нікополь

Слідчий суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області, ОСОБА_1 ,

розглянувши клопотання дізнавача СД Нікопольського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , яке погоджене з прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту у кримінальному провадженні №0000367, -

В С Т А Н О В И В:

Дізнавач СД Нікопольського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , за погодженням з прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на автомобіль FAV д.н.з. НОМЕР_1 , в кузові якого знаходиться металобрухт. При цьому автомобіль перебував під керуванням ОСОБА_4 , 1984 р.н..

В клопотанні зазначено, що 30.06.2021 р. працівниками Нікопольського РУП ГУНП біля буд. №24 по вул. Харківській в м. Нікополі, було зупинено автомобіль FAV д.н.з. НОМЕР_1 . 30.06.2021 в період часу з 10.41 год. до 10.58 год. було проведено огляд автомобіля FAV д.н.з. НОМЕР_1 , який перебував під керуванням гр. ОСОБА_4 , 1984 р.н. під час огляду встановлено, що в кузові знаходиться металобрухт, на який відсутні будь-які документи. Як пояснив, ОСОБА_4 , 30.06.2020 на території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 він зібрав металобрухт, який виріши здати. Для перевезення вказаного металу до пункту прийому металобрухту він попросив у сусіда - ОСОБА_5 надати йому у користування автомобіль, керуючи яким, був зупинений співробітниками поліції. Документи на металобрухт у нього відсутні.

Постановою слідчого від 30.06.2021 р. автомобіль FAV д.н.з. НОМЕР_1 , в кузові якого знаходиться металобрухт, визнаний речовим доказом у зазначеному кримінальному провадженні.

30.06.2021 року вказані відомості внесені до ЄРДР за №0000367 та розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.213 КК України.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя, відповідно до вимог ст. 94 КПК України, ст. 132 КПК України, ст. 173 КПК України повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, власника майна, третіх осіб.
Відповідні дані повинні міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Згідно зч.2ст.170КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1)збереження речових доказів; 2)спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 2, ч. 3, ч. 4 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено: підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Зі змісту частини третьої статті 172 КПК України вбачається, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.06.2007 р. у справі "Смирнов проти Росії" було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку - вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.
З тексту клопотання вбачається, що воно складається з викладення скороченого змісту фактичних обставин кримінального правопорушення (фабули), встановлених органом досудового розслідування та посилання на положення 170 КПК України без належного обґрунтування співвідношення вказаних положень процесуального закону з фактичними обставинами даного кримінального провадження.
Також, клопотання дізнавача містить лише загальні формулювання підстав і мети арешту майна згідно процесуального закону і не містить відомостей щодо пред`явлення підозри будь-якій особі в даному кримінальному провадженні, відсутні відомості про право власності на транспортний засіб і його власник не опитаний навіть. Не встановлено на якій підставі ОСОБА_4 керував вилученим транспортним засобом. Крім того, незважаючи на те, що предметом вчинення злочину є металобрухт, дізнавачем до теперішнього часу не визначено об`єм металобрухту, який знаходиться в кузові транспортного засобу, не здійснено тимчасовий доступ до автомобіля, огляд якого вже фактично проведено. Крім того, дізнавач не просить вирішити питання щодо арешту металобрухту, який є безпосереднім предметом злочину в розпочатому кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:
1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;
2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;
3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Таким чином, у зв`язку із вищезазначеним, клопотання про арешт майна не відповідає встановленим чинним законодавством вимогам щодо його змісту і підлягає поверненню.

У Х В А Л И В:

Клопотання дізнавача СД Нікопольського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , яке погоджене прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 повернути прокурору для усунення недоліків протягом 72 годин.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1