Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 липня 2021 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі:

слідчий суддя ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання дізнавача відділу дізнання Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001374, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 липня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, про арешт майна, -

встановив:
27 липня 2021 року дізнавач відділу дізнання Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0001374, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 липня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, про арешт майна, яким є мотоцикл марки «SUZUKI», моделі «GSR 600», д.н.з. НОМЕР_1 , що перебуває у користуванні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , із встановленням заборони використання та відчуження вказаного транспортного засобу.

Клопотання обґрунтовується тим, що вказаний мотоцикл є предметом вчинення кримінального правопорушення, оскільки на нього відсутнє свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, а наклейка із номером кузова має візуальні ознаками підробки. Крім того, ході досудового розслідування виникла необхідність в проведенні судової трасологічної експертизи по вказаному мотоциклу для встановлення першочергового номеру кузова та передачі транспортного засобу справжнім власникам.
У судове засідання дізнавач не з`явився, подав до суду заяву, у якій просив розглянути клопотання за його відсутності.

Володілець майна у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, що підтверджується наявною в матеріалах справи телефонограмою.

Із урахуванням наведеного, слідчий суддя розглянув клопотання без участі дізнавача та володільця майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Вивчивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадках, передбачених пунктами 1-2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу та підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України відповідно.

Згідно із ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається із клопотання та доданих до нього документів, відділом дізнання Подільського УП ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001374, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 липня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 25 липня 2021 року приблизно о 18 год. 40 хв. на АДРЕСА_2 працівниками патрульної поліції було зупинено транспортний засіб - мотоцикл марки «SUZUKI», моделі «GSR 600», сірого та чорного кольорів із д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Під час перевірки документів водія було встановлено, що в останнього водійське посвідчення та документи на мотоцикл відсутні, під час огляду мотоциклу було виявлено наклейку із номером кузова НОМЕР_2 з ознаками підробки, а при перевірці по бази даних «НАІС» встановлено, що державний номерний знак НОМЕР_1 не зареєстрований.
Згідно даних про адміністративні правопорушення щодо транспортного засобу також встановлено, що 07 грудня 2017 у м. Кривий Ріг Дніпропетровської обл. було складено протокол про адміністративне правопорушення за ч. 2 ст.121-2 КУПаП відносно водія автомобіля «MERCEDES-BENZ 311CDI», д.н.з. НОМЕР_1 .
Крім того, під час огляду місця події 25 липня 2021 року за адресою АДРЕСА_2 було здійснено огляд вказаного мотоциклу та встановлено, що на рамі мотоциклу, а саме на лівій стороні рами біля кріплення вилки наявна лише одна дублююча наклейка чорного кольору з WIN - кодом № НОМЕР_2 . Основного номеру кузова під час огляду не виявлено.
У зв`язку з наведеним виникла підозра щодо підробки або заміни ідентифікаційного номера заміни рами кузова або заміни без дозволу відповідних органів з ідентифікаційним номером транспортного засобу.
26 липня 2021 року було допитано свідка ОСОБА_5 , який вказав, що протягом тривалого часу він навчався та працював механіком і декілька років назад вирішив зібрати собі мотоцикл, а саме «SUZUKI», моделі «GSR 600», деталі до якого він купляв у різний час та у різних місцях. Вказаний мотоцикл до 25 липня 2021 року він офіційно у державних органах ніде не зареєстрував.
Таким чином, наведене вище свідчить про те, що вказаний мотоцикл є предметом вчинення кримінального правопорушення та на ньому збереглись сліди вчинення кримінального правопорушення, які містять відомості, що можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, крім того, транспортний засіб є необхідним для виконання судової трасологічної експертизи, що має важливе значення для встановлення істини у кримінальному провадженні, у зв`язку з чим слідчий суддя має достатні підстави вважати, що вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, також є достатні підстави вважати, що такий транспортний засіб відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, що є належною правовою підставою для арешту вказаного майна.

З огляду на положення ч.ч. 1, 2, 3 ст. 170 КПК України майно, яке відповідає критеріям, визначеним у p:/ ІНФОРМАЦІЯ_2 " title="Кримінальний процесуальний кодекс України; нормативно-правовий акт № 4651-VI від 13.04.2012">ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

У відповідності до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, враховує правову підставу для арешту майна , можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні , розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що дізнавачем, у відповідності до ч.2 ст. 171 КПК України, доведено необхідність накладення арешту на вказане майно, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При цьому, на думку слідчого судді, на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси володільця майна з метою запобігання зникнення чи відчуження майна.

На підставі наведеного, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження вказаного мотоциклу, а також збереження речових доказів слідчий суддя вважає вірним застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, який суттєво не позначиться на інтересах володільця такого майна, а також інтересах інших осіб, із встановленням заборони розпоряджатись (вчиняти будь-які дії, спрямовані на відчуження майна, його реєстрацію або перереєстрацію) та користуватись вказаним майном, з метою забезпечення можливості органам досудового розслідування провести необхідний комплекс розшукових, слідчих та процесуальних дій для виконання завдань кримінального провадження, передбачених ч. 1 ст. 2 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170, 173, 175, 370 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:
Клопотання дізнавача відділу дізнання Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на мотоцикл марки «SUZUKI», моделі «GSR 600», д.н.з. НОМЕР_1 , що перебуває у користуванні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , із встановленням заборони використання та відчуження вказаного транспортного засобу.

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати дізнавачу, прокурору, третій особі, щодо майна якої вирішується питання про арешт.

Роз`яснити, що згідно із частин 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1