Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/7563/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02.06.2021 м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі:
слідчий суддя ОСОБА_1 ,
за участю:
прокурора ОСОБА_2 ,
підозрюваного ОСОБА_3 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000464 від 05 березня 2021 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_3 ,
ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Плебанівки Шаргородського району Вінницької області, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , на підставі ст. 89 КК України раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, -
В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 , звернулася до слідчого судді з клопотанням про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначила, що досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений досудовим розслідуванням час ОСОБА_3 , перебуваючи за адресою м. Київ, вул. Петра Панча, 5, вступив із невстановленою слідством особою у злочинну змову з метою вчинення шахрайських дій шляхом обману клієнтів, які бажають обміняти валюту, а саме заволодіння грошовими коштами під приводом проведення операції щодо обміну валют, здійснивши при цьому відповідний розподіл ролей.
В свою чергу, невстановлена досудовим розслідуванням особа, за попередньою змовою з ОСОБА_3 , маючи єдиний злочинний умисел, направлений на заволодіння грошовими коштами у великих розмірах шляхом обману, розмістила у всесвітній мережі «Інтернет» на сайті «finance.com.ua» оголошення про здійснення валютно-обмінних операцій доларів США на української гривні за курсом, нижчим від встановленого НБУ, зазначивши контактний номер телефону.
04 березня 2021 року приблизно о 12 год. 40 хв. потерпілий ОСОБА_7 знайшов вказане оголошення в мережі «Інтернет» та, зателефонувавши по вказаному в оголошенні номеру телефону, домовився із невстановленою слідством особою про зустріч за адресою АДРЕСА_3 . Про таку зустріч невстановлена особа повідомила ОСОБА_3 .
Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, відповідно до розподілу ролей ОСОБА_3 04 березня 2021 року приблизно о 15 год. 30 хв. за адресою м. Київ, вул. Ярославська, 58 зустрівся в салоні автомобіля «Рено Меган», д.н.з. НОМЕР_1 , з потерпілим ОСОБА_7 , де з метою заволодіння чужим майном ввів потерпілого в оману, повідомивши йому неправдиві відомості про те, що він має намір здійснити обмін грошових коштів по вигідному курсу.
Будучи введеним в оману, потерпілий ОСОБА_7 з метою обміну, на вимогу ОСОБА_3 передав йому готівкові грошові кошти в розмірі 20 000 доларів США.
Взявши вказані грошові кошти в руки, ОСОБА_3 під приводом їх перерахунку вийшов з салону автомобіля та зник з місця вчинення кримінального правопорушення, таким чином заволодівши чужим майном шляхом обману, чим спричинив потерпілому ОСОБА_7 матеріальну шкоду у великих розмірах, на загальну суму 25 000 доларів США, що відповідно до офіційного курсу НБУ станом на 04 березня 2021 року складало 556 954 гривень.
Органом досудового розслідування 01 червня 2021 року ОСОБА_3 повідомлено про підозру у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненому за попередньою змовою групою осіб, у великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.
Таким чином, в обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, яке відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України віднесено до категорії тяжких злочинів, на тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, якими є ризики переховування від органу досудового розслідування, вчинення іншого кримінального правопорушення, незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні, а також перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
У судовому засіданні прокурор внесене до суду клопотання підтримав із наведених у ньому підстав. При цьому прокурор просив при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити підозрюваному заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Підозрюваний проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечив, вказуючи на те, що він, хоча й неофіційно, але працює, за кожним викликом з`являється до органу досудового розслідування, у зв`язку з чим просив застосувати щодо нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час.
Заслухавши прокурора та підозрюваного, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Встановлено, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000464, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05 березня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 190 КК України.
Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура м. Києва.
01 червня 2021 року о 16 год. 40 хв. слідчим СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 повідомлено ОСОБА_3 про підозру у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненому за попередньою змовою групою осіб, у великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.
Відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 190 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 , віднесено до категорії тяжких злочинів та за його вчинення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років.
Як передбачено статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Частиною третьою статті 176 КПК України визначено, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_3 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України та які не викликають розумних сумнівів у цьому.
Так, із наданих стороною обвинувачення матеріалів провадження №0000464 від 05 березня 2021 року вбачається, що ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке інкримінується йому органом досудового розслідування, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні дані, які свідчать про наявність ознак такого кримінального правопорушення.
Зокрема, про обґрунтованість вказаної підозри свідчать наступні докази, зібрані в ході досудового розслідування: протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 04 березня 2021 року; протокол огляду місця події від 04 березня 2021 року; протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 17 травня 2021 року ; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 05 березня 2021 року; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 20 травня 2021 року; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 20 травня 2021 року; протокол перегляду відеозапису від 29 травня 2021 року; протокол огляду предметів від 06 березня 2021 року.
Таким чином, у судовому засіданні слідчий суддя переконався у тому, що у сторони обвинувачення є вагомі докази того, що ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя також виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
Оцінюючи наведені слідчим та прокурором ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить з такого.
Ризик переховування від органу досудового розслідування та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином підтверджується тяжкістю інкримінованого ОСОБА_3 злочину, передбаченого ч.3 ст. 190 КК України, та суворістю покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим.
На ризик вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_3 , вказує також наявність злочинної діяльності з корисливих мотивів та відсутність в останнього законного джерела доходу.
При цьому слідчим суддею враховується, що підозрюваним не надано жодних доказів на підтвердження його доводів щодо наявності у нього доходу у вигляді заробітної плати та факту його працевлаштування.
Крім того, враховуючи надані під час досудового слідства показання потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, існують підстави вважати, що підозрюваний може незаконно впливати на них з метою зміни ним показань, що матиме негативне значення для кримінального провадження.
На той факт, що підозрюваний буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду вказує і те, що, усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, підозрюваний намагатиметься уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду.
Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови)).
Отже, зазначені вище обставини свідчать про наявність в діях ОСОБА_3 ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Прокурором у судовому засіданні було доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам передбаченим ст. 177 КПК України.
При цьому, на думку слідчого судді, більш м`які запобіжні заходи не призведуть до запобігання наведеним вище ризикам, які передбачені ст. 177 КПК України.
Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, враховує особу підозрюваного, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення, наявність місця проживання та певних соціальних зав`язків.
Вивченням особи підозрюваного ОСОБА_3 встановлено, що він не одружений, утриманців не має, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою АДРЕСА_2 , у квартирі, яку орендує разом із друзями, раніше був судимий, проте судимість його погашена у встановленому законом порядку.
Із урахуванням встановлених вище обставин, слідчий суддя вважає, що надані слідчим та прокурором докази доводять обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий та прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
При цьому слідчим суддею враховується, що підозрюваним не доведено обставин, які б вказували на можливість застосування відносно нього більш м`якого запобіжного заходу.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що є достатні підстави для обрання щодо ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк, що надасть можливість органу досудового розслідування зібрати у встановленому законом порядку достатні фактичні дані, що свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, який інкримінується підозрюваному, оскільки, на переконання слідчого судді, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
З огляду на обставини інкримінованого кримінального правопорушення та його тяжкість, а також враховуючи особу підозрюваного та його майновий стан, слідчий суддя вважає за доцільне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_3 передбачених КПК України обов`язків, в межах 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_3 такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду; не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора чи суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утриматися від спілкування з іншим підозрюваним, потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177 - 178, 182 - 183, 193 - 194, 196 - 197, 199, 202, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб та помістити його до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».
Розмір застави визначити у межах 80 (вісімдест) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 181 600 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_3 наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;
- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора чи суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Для утримання підозрюваний ОСОБА_3 підлягає направленню до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».
Ухвала слідчого судді діє до 31 липня 2021 року включно та підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1