ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/116/19
провадження № 1-кп/753/380/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"15" лютого 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря ОСОБА_2

вирішуючи питання доцільності продовження обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою,
з участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_4 предстаника потерпілго ОСОБА_5 захисника ОСОБА_6 обвинуваченого ОСОБА_3

В С Т А Н О В И В :

В провадженні судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_7 знаходиться кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 185 КК України. До обвинуваченого ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк дії якого незабаром закінчується. Розгляд питання доцільної продовження дії вказаного запобіжного заходу було заплановано вирішувати в судовому засіданні 15.02.2021 року, разом з цим головуючий суддя у вказаний день перебуває на лікарняному.

Відповідно до рішення зборів суддів від 15.10.2020 року - у разі неможливості, на період дії карантину, у визначений КПК України строк суддею (колегією суддів) розгляднути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, чи вирішення питання у порядку ст. 331 КПК України, щодо доцільності тримання обвинувачених під вартою, кримінальне провадження, для вирішення зазначених питань, може бути передано на розгляд іншого судді зі складу кримінальної колегії, а у разі відсутності таких суддів, до іншого суддів цього ж суду, визначених у порядку встановленому ч. 3 ст. 35 КПК України. У зв`язку із вище наведеним матеріали вказаного кримінального провадження було передано судді ОСОБА_1 для вирішення в порядку ст. 331 КПК України питання доцільності продовження обвинуваченому дії запобіжного заходу, у виді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор просив продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, пославшись при цьому на наявність ризиків передбачених ст.177 КПК України, зокрема ризиків переховування від суду, вчинення інших злочинів, незаконного впливу на потерпілих та свідків.

Представник потерпілого ОСОБА_5 підтримав клопотання прокурора.

Захисник ОСОБА_8 висловив думку про можливість застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, зокрема домашнього арешту, оскільки прокурором не доведено ризиків на які він посилається.

Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав позицію свого захисника.

У відповідності до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Так, суд не вирішуючи наперед питання доведеності вини обвинуваченим, враховує обгрунтованість підозри у вчиненні інкримінованих йому злочинів, які у відповідності до ст.12 КК України є тяжким злочина, за формою вини є умисними, при доведенні провини за які обвинуваченому загрожує покарання від 3 до 6 років позбавлення волі.

Також суд враховує інформацію про особу обвинуваченого, його вік, стан здоров`я, місце реєстрації, сімейний стан, характеристики, відсутність офіційного працевлаштування.

Так, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із середньою-спеціальною освітою, не одружений, не працюючий, в силу ст. 89 КК Укрїни раніше не судимий, однак до кримінальної відповідальності притягується не вперше.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

При вирішенні питання щодо запобіжного заходу, судом окрім норм КПК України, враховується практика Європейського суду з прав людини, яка сформульована зокрема у рішенні Лабіта проти Італії від 06.04.2000 року та свідчить про те, що тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи.

Такими обставинами у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_3 є тяжкість злочину, який інкримінуються обвинуваченому та міра покарання, яка йому загрожує у разі доведення вини, також такою обставиною є підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину, та суспільний резонанс, а також форма вини і об`єкт посягання, і саме наведені вище обставини у сукупності із характеристиками та інформацією про обвинуваченого, дають суду можливість зробити висновок, що виключно запобіжний захід у виді тримання під вартою, на даному етапі кримінального провадження, взмозі забезпечити уникненню ризиків передбачених ст.177 КПК України, а саме ризиків переховування від суду, незаконного впливу на свідків, а також вчинення інших злочинів.

Реальним на даний момент є ризик переховування від суду, оскільки розуміючи яке покарання йому може загрожувати, обвинувачений ОСОБА_3 може переховуватися від суду для уникнення кримінальної відповідальності, що унеможливить розгляд справи у суді, виключить можливість встановлення об`єктивної істинни та виконання завдань кримінального провадження передбачених ст.2 КПК України.

Також продовжує існувати і ризик незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, які на даний момент не допитані в суді, на яких обвинувачений може незаконно впливати, враховуючи те, що у відповідності до ст.23 КПК Україним, суд може обгрунтовувати свої процесуальні рішення лише показаннями отримани безпосередньо в судовому засіданні.

Окрім цього, враховуючи кількість епізодів злочинної діяльності які є предметом розгляду суду, причетність до вчинення частини з яких неоспорює обвинувачений, дають суду можливість стверджувати про схильність останнього до вчинення корисливих злочинів, а враховуючи те, що обвинувачений не має постійного заробітку, а відповідно і джерел для існування, є підства вважати, що він може продовжити злочинну діяльність.

Разом із тим, на даній стадії кримінального провадження, судом не здобуто інформації про міцні соціальні зв`язки обвинуваченого, які би переважили вищезазначені ризики та могли гарантувати бездоганну процесуальну поведінку обвинувачених.

Також судом не здобуто інформації, яка би категорично виключала можливість перебування обвинуваченого під вартою.

Разом із цим, суд враховує правову позицію Європейського суду, яка сформульована, зокрема, у п. 80 рішення у справі "Марченко проти України" про те, що при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернатиних) запобіжних заходів, тому суд вважає за необхідне визначити заставу достатню для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_3 обов`язків передбаченим КПК України у розмірі 11 256 грн.

Підсумовуючи вищенаведене, керуючись ст.ст. 176-206,291,314,315 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 13.04.2021 року включно. Визначити заставу достатню для виконання обвинуваченим ОСОБА_3 обов`язків передбачених КПК України у розмірі 11 256 гривень. У разі внесення застави звільнити ОСОБА_3 з-під варти та зобов`язати його з`являтися за першою вимогою до суду, повідомляти суд про зміну місця свого проживання, не відлучатися із міста Києва без дозволу суду. Роз`яснити ОСОБА_3 та застоводавцям, що у разі невиконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Суддя: