Справа № 405/5074/21
провадження № 1-кс/405/2393/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.07.2021 м. Кропивницький

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000247 від 24.05.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України про продовження строку застосування запобіжного заходу тримання під вартою відносно підозрюваного
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кропивницький, українця, громадянина України, одруженого, маючого на утриманні двох неповнолітніх дітей, приватного підприємця, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст.89 КК України є особою, що не має судимості,

ВСТАНОВИВ:

слідчий за погодженням із прокурором звернувся до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 без визначення розміру застави.
В обґрунтування клопотання зазначив, що у провадженні слідчого управління ГУНП в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесені в ЄРДР 24.05.2021 за №0000247 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15 ч.1 ст.115 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що 23.05.2021 близько 19:00 години ОСОБА_4 , перебуваючи на території домоволодіння АДРЕСА_2 , діючи умисно, на ґрунті раптово виниклих не неприязних відносин шляхом здійснення двох пострілів з предмету ззовні схожого на рушницю з маркуванням « НОМЕР_1 » вчинив замах на вбивство ОСОБА_7 .
Таким чином, в ході проведення слідчих (розшукових) дій встановлено, що у вчиненні вказаного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюються ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
24.05.2021 о 00:10 годині працівниками відділення поліції № 2 ( м. Кропивницький) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області затримано ОСОБА_4 згідно вимог ст. 208 КПК України.
24.05.2021 о 18 год. 20 хв. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.
26.05.2021 ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 57 діб в межах строку досудового розслідування, тобто до 23.07.2021.
10.06.2021 ухвалою Кропивницького апеляційного суду запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту скасовано та до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 44 дні в межах строку досудового розслідування, тобто до 17 год. 10 хв. 23.07.2021.
Так, на даний час ризики, враховані судом при застосуванні щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачені ст. 177 КПК України, до цього часу не зменшилися та не перестали існувати.
Під час досудового розслідування відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п. 1?5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:
- переховуватися від органів досудового розслідування та суду, так як у разі направлення до суду обвинувального акту відносно ОСОБА_4 , йому може загрожувати покарання у вигляді позбавлення волі строком від семи до п`ятнадцяти років, тож будучи особою, яка раніше притягалась до кримінальної відповідальності за вчинення кримінальних правопорушень, усвідомлюючи тяжкість кримінального правопорушення та розуміючи міру покарання, яка може бути до нього застосована у разі ухвалення обвинувального вироку, може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення відповідальності за вчинений злочин та маючи для цього всі можливості, може виїхати за межі Кіровоградської області та взагалі України;
- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та які на даний час не встановлені органом досудового розслідування, в тому числі не встановлено місцезнаходження знаряддя вчинення кримінального правопорушення частин боєприпасів для споряджання мисливської зброї, за допомогою якого було скоєно вказаний злочин. Так зокрема, після вчинення кримінального правопорушення підозрюваним ОСОБА_4 були вчиненні спроби приховати знаряддя вчинення злочину мисливську рушницю, оскільки останню було виявлено на присадибній ділянці дачного домоволодіння, що перебуває у користуванні сім`ї підозрюваного серед порослої трави та кущів. Крім цього, підозрюваний перебуваючи на цілодобовому домашньому арешті навмисно здійснив заміну секції паркану з металопрофілю в яку був здійснений постріл та яка в результаті пострілу місцями була пробита, що беззаперечно підтверджує спрямованість дій підозрюваного ОСОБА_4 на знищення або приховання слідів злочину;
- незаконно впливати на свідків, потерпілого з метою уникнення покарання, що йому загрожує в разі визнання його винуватим, а також з урахуванням бажання уникнути відповідальності, усвідомлюючи тяжкість покарання та вагомості доказів обґрунтованості підозри, незаконно впливати на свідків, та потерпілих, як тих, що вже допитані у проваджені і дають свідчення так і тих, що підлягають встановленню та допиту, з метою зміни та дачі показів останніми на його користь. Реальність настання вказаного ризику беззаперечно підтверджується, тим що підозрюваний обізнаний про місце проживання учасників кримінального правопорушення, які надали показання, що доводять причетність останнього до вчинення злочину, так як разом проживають на невіддаленій відстані один від одного та являються мешканцями м. Кропивницький, у зв`язку з чим, для досягнення мети уникнення кримінальної відповідальності може використовувати будь-які засоби впливу, в тому числі і пов`язані з насильством, що також підтверджено й самими обставинами вчинення злочину, які йому інкриміновано, зокрема тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину проти життя та здоров`я осіб. Більш того, відповідно до показань наданих свідком ОСОБА_8 встановлено, що підозрюваний ОСОБА_4 після вчинення кримінального правопорушення та приїзду працівників поліції здійснював вплив на свідка з пропозицією «шо ти за мужик, порішать не можешь, забирай заяву, я завтра с ружьйом всьо порєшаю». Та отримавши негативну відповідь на вказану пропозицію, став жбурляти в двір потерпілого в напрямку свідка фрагменти газоблоку;
- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тобто вводити слідство в оману, укривати від слідства дійсні обставини скоєння особливо тяжкого злочину та обставини необхідні для встановлення істини у провадженні;
- вчиняти нові кримінальні правопорушення, так як ОСОБА_4 , вчинив злочин пов`язаний із застосування насильства над людиною, що свідчить про жорстокість та зухвалість особи підозрюваного, а також те, що останній раніше неодноразово притягався до кримінальної відповідальності, отже усвідомлюючи та розуміючи невідворотність настання кримінальної відповідальності, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та все одно продовжив вчинення кримінальних правопорушень, що свідчить про його схильність до вчинення кримінально-караних діянь та явне небажання стати на шлях виправлення, а тому останній і в подальшому може продовжувати їх вчиняти. Крім того, на відеозаписі зафіксованому нагрудним відеореєстратором працівника поліції підозрюваний ОСОБА_4 поводиться агресивно та зухвало виражаючись нецензурною лайкою в напрямку свідків та потерпілого, крім того вчиняє спробу застосування насильства відносно свідка ОСОБА_8 ігноруючи при цьому присутність працівників правоохоронного органу.
У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 25.07.2001 ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».
Під час розгляду клопотання прокурор зазначив про обґрунтованість підозри, наявність ризиків, та неможливість їх запобігання шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою. Також, просив не визначати підозрюваному заставу, оскільки ОСОБА_4 офіційно не працевлаштований, а отже суспільно-корисною діяльністю не займається та особистих доходів не має, в силу чого не в змозі внести грошові кошти для забезпечення виконання покладених на нього обов`язків.
Захисник адвокат ОСОБА_5 заперечив проти клопотання прокурора та вказав, що ризики, наведені прокурором відсутні. ОСОБА_4 не має наміру переховуватися від суду. Вказав, що підозрюваний має постійне місце проживання, за яким позитивно характеризується, одружений, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, працює, що свідчить про міцні соціальні зв`язки. При застосуванні до ОСОБА_4 цілодобового домашнього арешту він не порушував покладені на нього процесуальні обов`язки, сприяв об`єктивному розслідуванню, не приховуючи жодних доказів. Вважає, що є всі підстави для зміни запобіжного заходу на інший, більш м`який та не пов`язаний з триманням під вартою. Крім того, зазначив, що якщо суд прийде до висновку про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного, то зважаючи, що від інкримінованого злочину ніхто фізично не постраждав, тому можливо визначити розмір застави.
Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію захисника та вказав, що наміру переховуватись від суду не має. Так, він раніше не судимий, і в даному випадку лише заступився за дружину та дітей. Щодо рушниці, то зазначив, що її не ховав, її вилучили на місці події як головний доказ. Вказав, що має на утриманні сім`ю, тому просив змінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт.
Окрім того, представниками сторони захисту в судовому засіданні було заявлено клопотання про застосування особистої поруки у відношенні підозрюваного ОСОБА_4 . В обґрунтування клопотання вказали, що беруть на себе обов`язок забезпечувати ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків.
Прокурор заперечив проти клопотання.
Сторона захисту підтримала клопотання про передачу підозрюваного на поруки.
Заслухавши клопотання, думку учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання та доданих до них матеріалі, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України.
Стаття 177 КПК України, передбачає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Судом встановлено, що згідно матеріалів клопотання, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні незакінченого замаху на вбивство, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15 ч.1 ст.115 КК України, яке у відповідності до ст.12 КК України є особливо тяжкий злочином та за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років.
Причетність ОСОБА_4 до оголошеної підозри, підтверджується повідомленням про підозру, повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, протоколом огляду місця події від 23.05.2021, протоколом допиту свідка, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, висновком судової експертизи матеріалів, речовин і виробів (а.к.п.48-49, 13, 14-15, 16-17, 18-21, 22-24, 25-27, 28-32).
Щодо обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває це поняття, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).
Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Відповідно до ч. 4 ст. 193 КПК України за клопотанням сторін або за власною ініціативою слідчий суддя має право дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу. В світлі конкретних обставин даного клопотання досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в рамках судового контролю, який здійснюється слідчим суддею при розгляді питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри.
Слідчий суддя вказує, що злочин в якому пред`явлено ОСОБА_4 про підозру є умисним, тяжким, вчинений у стані алкогольного сп`яніння, у заздалегідь підшуканим предметом схожим на рушницю. Підозрюваний немає передбаченого законом дозволу на зберігання мисливської чи вогнепальної зброї. Об`єктом посягання є найвищі соціальні цінності: недоторканість житла та здоров`я людини.
Наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_9 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.15 ч.1 ст.115 КК України.
До того ж, слідчим суддею встановлено існування ризиків, передбачених ст.177 КПУ України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; зможе знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого та свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється.
Інші ризики зазначені в клопотанні прокурора не знайшли свого підтвердження.
Вказане свідчить, що більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, не зможуть забезпечити належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти встановленим ризикам, а тому не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.
Отже, застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за вказаних обставин справи та серйозністю висунутої проти нього підозри, з урахуванням встановлених ризиків, на думку слідчого судді, не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Усі наведені обставини у їх сукупності, не дають достатніх підстав застосувати відносно нього більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою строком на 60 днів, тобто в межах строку досудового розслідування.
При цьому, згідно ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим кодексом.
З урахуванням встановлених обставин кримінального правопорушення, особи підозрюваного, який працевлаштований, позитивної характеристики, його соціальних зв`язків, перебування на утриманні неповнолітніх дітей, майнове становище та положень ч.5 ст.182 КПК України, слідчий суддя вважає можливим визначити заставу у 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.
Щодо клопотання представників захисту про передачу підозрюваного ОСОБА_4 на поруки, слідчий суддя вказує.
Так, ОСОБА_10 є другом підозрюваного та на даний час являється пенсіонером, ОСОБА_11 є особою, що не працює, ОСОБА_12 є батьком підозрюваного та працює неофіційно, ОСОБА_13 є дружиною підозрюваного та працює в Пат «Гідросила», ОСОБА_14 є другом потерпілого та працює один день, а тому слідчий суддя вказує, що похилий вік майже всіх поручителів, відсутність даних про їх офіційне працевлаштування та відповідно можливість сплатити грошове стягнення у разі не невиконання обов`язків поручителя, обґрунтовано унеможливлює застосування поруки до підозрюваного ОСОБА_4 .
Керуючись ст. 177, 197, 199, 369-372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого слідчого відділу розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні№0000247 від 24.05.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, про продовження строку застосування запобіжного заходу тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити частково.
У задоволенні клопотання представників сторони захисту про застосування поруки відмовити.
Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто з 12 год.00 хв. 20.07.2021 до 12 год. 00 хв. 18.09.2021.
Визначити розмір застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 181 600 грн., які необхідно внести на депозитний рахунок: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26241445, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0002505. Призначення платежу: забезпечення виконання рішення згідно статті 182 КПК України по справі №0000247 від 24.05.2021 року.
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 - з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 на строк до 18.09.2021 року наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;
- не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора або суду із населеного пункту, в якому він зареєстрований і проживає;
- утриматися від спілкування з потерпілим, свідками та іншими учасниками у даному кримінальному провадженні, за винятком участі в процесуальних діях під час досудового розслідування та у суді;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити ОСОБА_4 , що відповідно до ч.ч.8, 9 ст.182 КПК України у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.
В іншій частині вимог відмовити.
Строк дії ухвали визначити до 12 год. 00 хв. 18.09.2021.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_15