Провадження по справі № 1-кп/522/1650/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2021 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Одеси обвинувальні акти у кримінальних провадженнях №0000867 від 04.09.2020 року, № 0001562 від 19.11.2020 рокувідносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Одеса, громадянина України, неодруженого, який має середню освіту, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:
- 12.12.2007 року Савранським районним судом Одеської області за ч. 3 ст. 185 КК України до З років п/в, згідно ст.ст. 75, 76 КК України звільнений від відбуття покарання з випробувальним терміном 2 роки;
- 08.07.2011 року Приморським районним судом м. Одеси за ч. 2 ст. 263 КК України до громадських робіт на 120 годин;
- 03.04.2013 року Приморським районним судом м. Одеси за ч. 2 ст. 185, ч.2 ст. 301, ст.70 КК України до 4 років п/в, звільнений 16.07.2014 по відбуванню строку покарання;
- 30.11.2016 року Київським районним судом м Одеси за ч. 2 ст. 185 КК України до 1 року п/в звільнений 23.12.2016 по відбуттю строк покарання.
- 21.09.2020 року до Приморського районного суд м. Одеси, скеровано обвинувальний акт за ч. 1 ст. 185 КК України;
- 02.12.2020 року до Приморського районного суду м. Одеси, скеровано обвинувальний акт за ч. 2 ст. 185 КК України,
за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,

потерпілого ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 , -

ВСТАНОВИВ:
04 грудня 2020 року в провадження судді Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000867 від 04.09.2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.
10 лютого 2021 року в провадження судді Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001562 від 19.11.2020 року, відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України, суд, незалежно від наявності клопотань учасників судового розгляду, зобов`язаний розглянути питання щодо доцільності продовження строку тримання обвинуваченого під вартою до спливу 60 денного строку.

Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 оскільки ризики, передбачені у п.п. 1,3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які були враховані судом при застосуванні запобіжного заходу ще мають місце, а саме, що обвинувачений може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, потерпілих у цьому кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Потерпілий ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав думку прокурора.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 заперечував проти продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому, оскільки ризики, вказані прокурором, не доведені.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, суд приходить до висновку, що існують достатні підстави для продовження відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з наступних підстав.

Мотиви суду.
За Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод на державу покладається обов`язок вжити заходи до забезпечення прав людини, яка тримається під вартою.

Відповідно до ст.17 Закону України № 3477-IV від 23.02.2006 року «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини, а також українські суди мають застосовувати при розгляді справ практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно із ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, суд враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Приймаючи до уваги вищевикладене, суд вважає, що необхідно продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_3 , так як це відповідає вимогам кримінального процесуального закону, ґрунтується на матеріалах кримінального провадження, а дані про особу обвинуваченого, а саме, що обвинувачений раніше судимий за вчинення умисних корисливих злочинів, обвинувачений офіційно не працевлаштований, що свідчить про відсутність в останнього міцних соціальних зв`язків та про небажання ставати на шлях виправлення, що у сукупності дає достатні підстави вважати, що дійсно існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Таким чином, суд вважає, що наявні достатні підстави вважати, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, і що необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 .

Метою продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого є запобігання спробам переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, потерпілих у цьому кримінальному провадженні, вчинити інші злочини.

Застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу неможливе, оскільки ще існують зазначені ризики.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом не встановлено.

Відповідно до практики ЄСПЛ, якщо тримання під вартою триває тільки через побоювання, що обвинувачений буде переховуватись від правосуддя, проте його слід звільнити з-під варти, якщо він представить відповідні гарантії, що не переховуватиметься від суду, наприклад внесе заставу (правова позиція, викладена у п.46 рішення ЄСПЛ від 26 червня 1991 року у справі «Летельє проти Франції»).

Зважаючи на положення ч. 3 ст. 183 КПК України, приймаючи до уваги, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні нетяжкого злочину, яке карається позбавленням волі на строк до 6 років, враховуючи що обвинувачений раніше судимий, офіційно не працевлаштований, що свідчить про відсутність в останнього міцних соціальних зв`язків, вважаю за доцільне залишити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, у мінімальному розмірі інкримінованої обвинуваченому статті, тобто - 10 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.

Таким чином, на підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду обвинувального акту обставини, суд приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора про об`єднання обвинувальних актів відносно ОСОБА_3 в одному провадженні та про продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_3 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із застосуванням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у мінімальному розмірі для інкримінованої йому статті.

Керуючись ст. ст. 132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205, 217, 314, 316 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:
Продовжити строк дії обраного відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор», на 60 днів, тобто до 08.08.2021 року включно.
Залишити заставу, у розмірі 10 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 22 700 (двадцять дві тисячі сімсот) гривень, обрану ухвалою суду від 09.03.2021 року як альтернативний запобіжний захід.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; провадження по справі 1-кп/522/1650/21.

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинувачену обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1)прибувати за кожною вимогою до суду в розумні строки;

2)повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.

Роз`яснити обвинуваченому наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленою, не з`явиться за викликом до суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії запобіжного заходу становить 60 днів і обчислюється з моменту винесення ухвали суду, тобто з 10.06.2021 року.

Ухвала суду в частині застосування запобіжного заходу може бути оскаржена протягом 5 днів з дня проголошення.

Головуючий суддя: ОСОБА_1
10.06.2021