№ 1-кс/760/1261/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 лютого 2021 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши матеріали справи за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність керівника ГПД Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою про вчинення кримінальних правопорушень, -

В С Т А Н О В И В:

11.12.2020 року до Солом`янського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність керівника ГПД Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_4 , яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою про вчинення кримінальних правопорушень.

Вимоги скарги мотивовані тим, що через приймальню ГПД НАБУ заявником 09.12.2020 року було подано до Національного антикорупційного бюро України заяву за вих. №4075/09 про можливе вчинення суддею Окружного адміністративного суду м. Києва ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 157, ч.3 ст. 375, ч.2 ст. 366, ч.2 ст. 256, ч.1 ст. 111, ст. 170, ч.2 ст. 15, ч.5 ст. 27 КК України, яка була зареєстрована того ж дня за вх.№В-18325, що підтверджується відміткою на копії заяви про вчинення кримінальних правопорушень.

Заявник вказує, що в заяві ним вказані всі елементи та ознаки вчиненого злочину, самостійно обрана його правова кваліфікація, однак всупереч вимогам ст. 214 КПК України відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено не було.

Враховуючи вищенаведене та посилаючись на ст.ст. 7, 9, 55, 56, 214, 303-307 КПК України, скаржник просить слідчого суддю зобов`язати керівника ГПД Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_4 :

- внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою ОСОБА_3 від 09.12.2020 року за вих. №4075/09 про вчинення суддею ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 157, ч.3 ст. 375, ч.2 ст. 366, ч.2 ст. 256, ч.1 ст. 111, ст. 170, ч.2 ст. 15, ч.5 ст. 27 КК України;

- зазначити в резолютивній частині ухвали вказані ОСОБА_3 у заяві про вчинення кримінальних правопорушень статті, а саме: ч.3 ст. 157, ч.3 ст. 375, ч.2 ст. 366, ч.2 ст. 256, ч.1 ст. 111, ст. 170, ч.2 ст. 15, ч.5 ст. 27 КК України;

- надати ОСОБА_3 належним чином завірений витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань та пам`ятку про процесуальні права і обов`язки потерпілого у кримінальному провадженні;

- повідомити суд про виконання ухвали слідчого судді.

З пояснення представника Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 вбачається, що в поданій ОСОБА_3 заяві від 09.12.2020 року за вих. №4075/09 про вчинення кримінальних правопорушень не наведено об`єктивних даних та конкретних фактів, що можуть свідчити про вчинення корупційного кримінального правопорушення, здійснення досудового розслідування якого віднесено до підслідності Національного антикорупційного бюро України, про що листом за вих.№11-188/43139 від 15.12.2020 року заявника було повідомлено.

Представник Національного антикорупційного бюро України також зазначив, що ОСОБА_3 , звернувшись до Національного антикорупційного бюро України із заявою, у якій не викладено конкретних обставин, що можуть свідчити про вчинення суддею корупційних кримінальних правопорушень, та в подальшому оскаржуючи бездіяльність Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, намагається оскаржити судові рішення та відповідні дії судді, вчинені в ході здійснення правосуддя поза передбаченим процесуальним законодавством порядком, що може мати наслідком втручання у діяльність судді з використанням механізму оскарження бездіяльності слідчого, передбаченого ст. 303 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 21.12.2020 року у задоволенні скарги було відмовлено з тих підстав, що при дослідженні матеріалів скарги, у тому числі копії заяви ОСОБА_3 про вчинені кримінальні правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку, що твердження скаржника про вчинення суддею Окружного адміністративного суду м. Києва ОСОБА_5 кримінальних правопорушень при постановленні ухвали від 27.07.2019 (справа №640/13895/19) зводяться до незгоди ОСОБА_3 із цим судовим рішенням.

Ухвалою колегії суддів Київського апеляційного суду від 26.01.2021 року ухвала слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 21.12.2020 року була скасована та призначено новий розгляд в суді першої інстанції, із вказівкою на те, що норми ст.214 КПК України є імперативними, не підлягають широкому тлумаченню та не допускають будь-які виключення з них, а тому слідчій суддя під час розгляду скарги на бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, не має оцінювати зміст заяви чи повідомлення, а лише перевіряє відповідність дій уповноважених осіб вимогам КПК України щодо здійснення фіксації наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, зокрема, за заявою ОСОБА_3 від 15.10.2020 року, яка формально містить відомості про кримінальне правопорушення.

У судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, про час та місце розгляду скарги повідомлявся, надав заяву, у якій просив проводити судове засідання за його відсутності.

Керівник ГПД Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_4 , як особа, бездіяльність якої оскаржується, у судове засідання також не з`явився, про час та місце розгляду скарги повідомлявся.

Представник Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 подав додаткові пояснення, в яких просив в задоволенні скарги відмовити повністю та розглянути справу за наявними письмовими поясненнями.

Відповідно до ч.3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Виходячи з п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно з чч.1, 4 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Так, заявником надана копія його заяви, яка була подана ним 09.12.2020 року за вих. №4075/09 на ім`я керівника ГПД Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_4 в порядку ст. 55 КПК України та зареєстрована того ж дня за вх.№В-18325, про кримінальні правопорушення, передбачені ч.3 ст. 157, ч.3 ст. 375, ч.2 ст. 366, ч.2 ст.256, ч.1 ст. 111, ст. 170, ч.2 ст. 15, ч.5 ст. 27 КК України, вчинені, на його думку, суддею Окружного адміністративного суду м. Києва ОСОБА_5 в ході винесення судового рішення, а саме ухвали від 27.07.2019 року.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Разом з тим, як слушно зауважив представник НАБУ у своїх поясненнях, зокрема, згідно з ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Вбачається, що норми ст. 214 КПК України тісно пов`язані з ч. 1 ст. 2 КК України, і тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають буми критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч. 4 цієї статті досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, Положення про який, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Так, ч. 5 ст. 214 КПК України передбачено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (пункти 4-5).

За таких обставин, системний аналіз наведених норм закону дає підстави для висновку, що внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні та обґрунтовані відомості про кримінальне правопорушення чи об`єктивні дані, що свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення (фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину, час, місце, спосіб та інші обставини вчинення правопорушення тощо).

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах a6o повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину.

Такими даними с фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), а якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Наведена правова позиція також закріплена у висновку судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства від 01.07.2013 року.

При цьому, посилання на неправомірні дії, незгода з процесуальним рішенням судді чи суддів при розгляді справи самі по собі не можуть бути підставою для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань у порядку ст. 214 КПК України.

Статтею 126 Конституції України визначено гарантії незалежності і недоторканності суддів, зокрема, забороняється вплив на суддю у будь-який спосіб.

У п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13.06.2007 року «Про незалежність судової влада» зазначено, що судові рішення вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом.

Процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

Така позиція визначена і Консультативною радою європейських суддів, яка в пункті 57 Висновку № 11 (2008) до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на зверненні до Європейського суду з прав людини.

Водночас, відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, ix посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією i законами України.

Проте, як зазначив представник у додаткових поясненнях, у заяві від 09.12.2020 року заявником не було наведено достатніх об`єктивних даних та конкретних фактів, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, здійснення досудового розслідування якого віднесено до підслідності детективів НАБУ з урахуванням вимог ч.5 ст.216 КПК України, у зв`язку із чим відсутні достатні правові підстави для застосування НАБУ наданих повноважень, про що заявника було повідомлено листом від 15.12.2020 року за №11-188/43139.

Так, слід звернути увагу, що жодна зі статей, яким заявник у своїй заяві інкримінує правопорушення, не відноситься до підслідності НАБУ, тому останнє не має безумовного обов`язку розпочинати за ними досудове розслідування.

Таким чином, представник вважає, що бездіяльність, яка може бути оскаржена до слідчого судді в порядку, передбаченому ст.303 КПК України, відсутня.

Між тим, заявник оскаржує саме бездіяльність керівника ГПД НАБУ ОСОБА_4 та вимагає зобов`язати його вчинити певні дії.

Так, дійсно, Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора 30.06.2020 року № 298, у п. 8. ст. 1 р. I реєстраторами реєстру визначені: прокурори, у тому числі керівники органів прокуратури; керівники органів досудового розслідування; керівники органів дізнання; слідчі органів поліції, безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, та органів Державного бюро розслідувань; детективи підрозділів детективів та внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України, уповноважені здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень; дізнавачі підрозділів дізнання органів поліції, безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, та органів Державного бюро розслідувань; а також уповноважені особи інших підрозділів зазначених органів, уповноважені в межах компетенції, передбаченої КПК України, здійснювати досудове розслідування кримінальних проступків (уповноважені особи інших підрозділів).
За п.1. ст.2 Положення до реєстру вносяться відомості, зокрема, про: час та дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; передачу матеріалів та відомостей іншому органу досудового розслідування, дізнання або за місцем проведення досудового розслідування (ч. 5 ст. 36, ч. 7 ст. 214, ст. 216, 218, п. 4 ч. 2 ст. 301 КПК України).
Відповідно до п.п.1,2 ст.1 р. II Положення формування реєстру розпочинається з моменту внесення до нього реєстратором відповідних відомостей про кримінальне правопорушення, зазначених у заяві чи повідомленні про його вчинення або виявлених ним самостійно з будь-якого джерела. Усні заяви заносяться слідчим, дізнавачем (уповноваженою особою іншого підрозділу) або прокурором до протоколу, який підписується заявником.
Відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з п.п.1,2 ст.2 р. II Положення облік кримінальних правопорушень за заявами, повідомленнями, які надійшли прокурору або органу досудового розслідування, органу дізнання або виявленими з інших джерел обставинами, що свідчать про вчинення кримінального правопорушення, здійснюється реєстратором за дорученням керівника органу прокуратури або органу досудового розслідування, органу дізнання шляхом внесення до реєстру відомостей, визначених ч. 5 ст. 214 КПК України.
Керівник органу прокуратури, органу досудового розслідування, органу дізнання після перевірки внесених до реєстру відомостей реєструє кримінальне провадження. У реєстрі автоматично фіксується дата обліку інформації та присвоюється номер кримінального провадження. Факт реєстрації кримінального правопорушення (провадження) настає з моменту підтвердження керівником органу прокуратури або органу досудового розслідування, органу дізнання таких відомостей.

Отже, якщо проаналізувати та детальніше розглянути норми Положення, то ч. 1 ст. 214 КПК України передбачає надходження заяви (повідомлення), які саме можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не про діяння, яке також можуть містити ознаки чи елементи злочину (об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона тощо).

Разом з тим, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, слід також взяти до уваги положення аб. 24 п/п 1.1 п. 1 Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (лист від 12.01.2017 року № 9-49/0/4-17), у якому зазначається, що з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчим суддям необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Крім цього, в аб. 22 п/п 1.1 п.1 вказаного Узагальнення зазначається, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України.

Таким чином, з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарги на бездіяльність уповноваженої особи, яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення, слідчому судді необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви про кримінальне правопорушення. Уповноважені органи зобов`язані лише здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

З огляду на наведене, скарга підлягає задоволенню в частині внесення уповноваженою особою, якою згідно з Положенням не обов`язково має бути керівник ГПД, до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінального правопорушення, зазначеного в заяві заявника. Решта вимог за скаргою є похідними від вчинення вказаної процесуальної дії, безпосередньо передбачені нормами закону та окремого застереження не потребують.

При цьому, не вбачається за необхідне відповідно до ст.534 КПК України застосовувати зобов`язання щодо повідомлення суду про виконання постановленої ухвали.

Керуючись ст.ст. 2, 214, 303-307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність керівника ГПД Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою про вчинення кримінальних правопорушень, задовольнити.

Зобов`язати уповноважену особу Національного антикорупційного бюро України, до компетенції якої входить внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, не пізніше 24 годин після отримання копії ухвали внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення, зазначеного в заяві від 09.12.2020 року за вих. №4075/09, поданій ОСОБА_3 , яка отримана уповноваженою особою Національного антикорупційного бюро України 09.12.2020 року за вх.№В-18325;

- розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей та надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Повний текст ухвали проголошено 22 лютого 2021 року.

Слідчий суддя