Провадження № 1-кс/761/9042/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю:

секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Щасливе, Бориспільського району, Київської області, громадянина України, українця, з середньою освітою, непрацюючого, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України, у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000530 від 29.03.2021,

В С Т А Н О В И В:
До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло зазначене клопотання, яке обґрунтовується тим, що у провадженні СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000530 від 29.03.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України.
За обставин, викладених у клопотанні, 20.04.2021 ОСОБА_6 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України.
20.04.2021 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст. 199 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованих злочинів, передбачених ч.4 ст. 190 КК України, обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема, протоколами огляду місця події в період часу з 15:55-17:51; 19:30-19:57, 19.04.2021; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі ОСОБА_8 , в період часу з 22:40 23:01, 20.04.2021; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі ОСОБА_9 , в період часу з 22:03 22:38, 19.04.2021; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі ОСОБА_10 , в період часу з 23:10 23:22, 20.04.2021; протоколом огляду від 19.04.2021; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчинені злочину ОСОБА_6 від 19.04.2021; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_6 від 19.04.2021; повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_6 від 19.04.2021 та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

У клопотанні слідчий зазначає, що у органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний вчинив інкриміновані злочини, зокрема, особливо тяжке кримінальне правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років позбавлення волі з конфіскацією майна. Також у клопотанні обґрунтовано наявність ризиків, обумовлених положеннями ч. 1 ст. 177 КПК України, як то переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки підозрюваний не має міцних соціальних зв`язків, а також тяжкість покарання, яке йому загрожує у випадку встановлення судом вини може спонукати підозрюваного до втечі; можливість вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний не має постійного джерела доходів, та визначив для себе вчинення злочинів як джерело для здобуття коштів та матеріальних благ; можливість незаконно впливати на свідків; знищити, спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінальних правопорушень.
Слідчий також посилається на те, що при обранні запобіжного заходу необхідно врахувати, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, та не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, з огляду на що просив застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави 1000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання, обгрунтував та просив його задовольнити з підстав, зазначених в ньому.
Захисники ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та підозрюваний ОСОБА_6 заперечували проти клопотання.
Крім того, захисники наголошували на тому, що під час підозра пред`явлена Гнатюку є необґрунтованою, оскільки ґрунтується на припущеннях, ризики зазначені в клопотанні відсутні. Також наголосили на тому, що ОСОБА_6 має постійне місце проживання та міцні соціальні зв`язки, а зазначений розмір застави є необґрунтованим, у зв`язку з чим просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Заслухавши думку сторін кримінального провадження, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновків про наявність правових підстав для задоволення клопотання з огляду на таке.
В судовому засіданні встановлено, що у провадженні СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000530 від 29.03.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України..
Як вбачається з матеріалів клопотання, 20.04.2021 ОСОБА_6 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України.
20.04.2021 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст. 199 КК України.
Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Перевіряючи обґрунтованість підозри пред`явленої ОСОБА_6 слідчий суддя вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, підтверджується долученими до матеріалів клопотання документами, зокрема, протоколами огляду місця події в період часу з 15:55-17:51; 19:30-19:57, 19.04.2021; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі ОСОБА_8 , в період часу з 22:40 23:01, 20.04.2021; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі ОСОБА_9 , в період часу з 22:03 22:38, 19.04.2021; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі ОСОБА_10 , в період часу з 23:10 23:22, 20.04.2021; протоколом огляду від 19.04.2021; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчинені злочину ОСОБА_6 від 19.04.2021; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_6 від 19.04.2021; повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_6 від 19.04.2021 та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.
Аналіз представлених доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.
Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК України, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.
Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.
Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Клоот проти Бельгії (Cloot v. Belgium, § 40) серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших порушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.
Враховуючи конкретні обставини справи та дані про особу підозрюваного ОСОБА_6 який обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років позбавлення волі з конфіскацією майна, є достатні підстави вважати, що на даний час наявні певні ризики, передбачені ст.177 КПК України, про які вказано у клопотанні, зокрема ризик того, що підозрюваний може переховатися від органів досудового розслідування та суду, з огляду на усвідомлення ним міри покарання, яка може бути йому призначена судом у разі доведення винуватості. Крім того, слідчий суддя враховує той факт, що ОСОБА_6 підозрюються у шахрайському заволодінні грошовими коштами в особливо великих розмірах - 3 139 767 грн, які під час проведеного обшуку не виявлено та не вилучено, а отже наявність у розпорядженні підозрюваним даних грошових коштів, дають йому матеріальну можливість тривалий час переховуватись від слідства та суду.
Аналізуючи питання наявності інших ризиків, слідчий суддя дійшов висновку про їх обґрунтованість з огляду на фактичні обставини кримінального провадження та з урахуванням особи ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочинупроти власності громадян, неодружений, офіційно не працевлаштованийщо свідчить про те, що офіційного джерела доходу він не має.

Також, оскільки в ході досудового розслідування не проведено усі необхідні слідчі дії, в тому числі, не встановлено всіх осіб, яким відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, при перебуванні підозрюваного ОСОБА_6 на свободі, неможливо буде запобігти ризикам здійснення ним незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, а саме, шляхом попередження невикритих на даний час органом досудового розслідування співучасників.
При цьому, кількість епізодів злочинної діяльності, що інкримінується підозрюваному, не встановлених співучасників вчинення цих злочинів, свідчить про можливість продовження вчинення ОСОБА_6 нових епізодів інкримінованого кримінального правопорушення.
Враховуючи наявні ризики, повторність вчинення інкримінованих ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, слідчий суддя дійшов висновку, що загальносуспільний інтерес переважає його інтереси на особисту свободу, а тому клопотання підлягає задоволенню, оскільки, в даному випадку запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, як захід процесуального примусу, є виправданим.
При застосуванні запобіжного заходу слідчим суддею також враховано вік підозрюваного, його стан здоров`я, місце проживання та інші обставини, що характеризують особу підозрюваного, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя.
За наведених обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що без застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може бути забезпечена належна процесуальна поведінка підозрюваного ОСОБА_6 .
Також слід зазначити, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного, про що обґрунтовано зазначено у клопотанні.
Однак, виходячи зі змісту ч. 3 ст. 183 КПК України, підозрюваному ОСОБА_6 при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, та визначаючи розмір застави, суд у відповідності до вимог закону повинен навести аргумент на користь того, що застава саме у такому розмірі спроможна забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.
Визначаючись із розміром застави, необхідно враховувати практику Європейського суду з прав людини, згідно із якою, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити в особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, рішення ЄСПЛ у справі «В. проти Швейцарії» (W. V. Switzerland), 14379/88, 26 січня 1993 року, у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain), 12050/04, 8 січня 2009 року.
Взявши до уваги обставини кримінального провадження, сімейний та майновий стан підозрюваного, інші дані про його особу, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що у сукупності слідчим суддею визнаються, як виключні випадки, які зумовлюють необхідність визначення розміру застави підозрюваному ОСОБА_6 , який зможе забезпечити виконання покладених на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КК України у випадку внесення застави, що перевищує 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
За таких обставин, в даному конкретному випадку, слідчий суддя вважає необхідним визначити заставу в 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 135 000 (один мільйон сто тридцять п`ять тисяч) гривень, з метою гарантування виконання підозрюваним ОСОБА_6 , покладених на нього обов`язків, передбачених кримінальним процесуальним законом та запобігання існуючим ризикам.
Такий розмір застави є справедливим та здатний забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, не порушує права підозрюваного та підстав вважати його завідомо непомірним для ОСОБА_6 слідчий суддя не вбачає.
У разі внесення застави, для запобігання встановлених судом ризикам, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язки, передбачені вказаною нормою.
Керуючись статтями 177, 178, 182, 183, 184, 192-194, 196, 197, 208, 209, 278, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В :

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під вартою визначити в межах строку досудового розслідування, тобто до 27 травня 2021 року включно.
Визначити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбаченим КПК України у розмірі 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 135 000 (один мільйон сто тридцять п`ять тисяч) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншими фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави отримувач: ТУ ДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ р/р UA1012089. Призначення платежу: застава за ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 22 квітня 2021 року по справі №761/14769/21, кримінальне провадження № 1-кс/761/9042/21, внесені … (П.І.Б. особи, що вносить заставу).
На підставі ч.5 ст. 194 КПК України, у разі внесення застави покласти на ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такі обов`язки:
1. Прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду.
2. Не відлучатися із населеного пункту, за місцем проживання чи перебування без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду.
3. Повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання.
4. Здати на зберігання слідчому СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, які дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ухвалою слідчого судді обов`язків 60 днів з моменту внесення застави у розмірі, визначеному судом.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
В іншій частині клопотання залишити без задоволення.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1