Провадження 1кп/712/549/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2021 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого: судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

з участю: прокурора ОСОБА_3

захисників - ОСОБА_4 , ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_6

розглянувши в відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси кримінальне провадження відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Білка Радомишльського району Житомирської області, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, працюючого генеральним директором ТОВ «ЗДРАВО», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

по обвинуваченню у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Соснівського районного суду м. Черкаси подано обвинувальний акт, який затверджено у кримінальному провадженні № 0000021 відносно ОСОБА_6 по обвинуваченню у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

В підготовчому судовому засіданні захисники ОСОБА_4 , ОСОБА_5 заявили клопотання про повернення обвинувального акту прокурору. Заявлене клопотання вмотивували тим, що в обвинувальному акті не сформульовано обвинувачення у заволодінні бюджетними коштами; до обвинувального акта не додано розписки від захисників про отримання обвинувального акта, обвинувальний акт складено, затверджено та скеровано до суду після закінчення строку досудового розслідування, що не відповідає вимогам КПК України, відтак вважають, що вказане кримінальне провадження не може бути призначено до судового розгляду, оскільки його розгляд може призвести до порушення права обвинуваченого ОСОБА_6 на захист через неконкретність обвинувачення та неможливість вибудувати чітку лінію захисту, а тому для виключення навіть найменших підстав для скасування майбутнього процесуального рішення у справі, він підлягає поверненню прокурору.

Обвинувачений підтримав думку захисників.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні відносно повернення обвинувального акту заперечив, вважає, що обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, підстав для його повернення прокурору немає, оскільки весь необхідний обсяг слідчо-процесуальних дій виконано в повному обсязі, висунуто конкретне обвинувачення з відображенням усіх обов`язкових елементів складу злочину та формулювання обвинувачення можливість встановлення обставин кримінального провадження на досудовому слідстві вичерпана, що відображено в обвинувальному акті в рамках проведеного кримінального розслідування. Відтак прокурор вважає за можливе призначити судовий розгляд даного кримінального провадження у відкритому судовому засіданні.

Суд, заслухавши думку прокурора, захисників, обвинуваченого, дослідивши матеріали кримінального провадження в межах заявлених клопотань, приходить до наступного.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення, яким повернути обвинувальний акт, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

Процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування, відповідно до положень ч. 4 ст. 110 КПК України, є обвинувальний акт, який повинен відповідати вимогам, передбаченим у ст. 291 цього Кодексу.

Проте, як вбачається з обвинувального акту від 06 вересня 2019 року, який надійшов в суд 23.11.2020 у кримінальному провадженні № 0000021, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31 січня 2018 року відносно ОСОБА_6 , у ньому при складанні не дотримано всіх вказаних вимог, а саме: до обвинувального акта не додано розписки захисників підозрюваного про отримання ними копії обвинувального акта, доказів того, що захисники ухилились від отримання копії обвинувального акта і копії реєстру матеріалів досудового розслідування в межах саме строку досудового розслідування прокурором не надано.

Крім того, законодавець у ст.ст. 219, 294-295 КПК України визначив строки досудового розслідування, порядок їх обчислення та продовження.

З аналізу вище вказаних законодавчих норм та обвинувального акту в даному кримінальному провадженні, суд вважає, що обвинувальний акт складено поза межами визначених процесуальних строків.

Відповідно п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України досудове розслідування стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і, серед іншого, закінчується направленням до суду обвинувального акта.

Аналогічні положення містяться у ч. 2 ст. 283 КПК України, де передбачено обов`язок прокурора у найкоротший строк після повідомлення особі про підозру здійснити одну з таких дій: закрити кримінальне провадження, звернутися до суду з клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності, звернутися до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.

Згідно ч. 1 ст. 113 КПК України процесуальні строки це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Разом з тим, п. 3 ч. 2 ст. 219 КПК України передбачено, що загальний строк досудового розслідування не може перевищувати дванадцяти місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину.

Таким чином, згідно з ст.ст. 5, 110, 115, п. 3 ч. 2 ст. 291 та ч. 2 ст. 283 КПК України, прокурор має право приймати процесуальні рішення у кримінальному провадженні виключно в межах процесуальних строків, зокрема, складати, затверджувати та направляти обвинувальний акт у кримінальному провадженні у межах загального строку досудового розслідування, за умови його продовження, але не пізніше дванадцяти місяців з дня повідомлення особі про підозру.

Із матеріалів кримінального провадження № 0000021, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31 січня 2018 року вбачається, що ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України - 02 листопада 2018 року.

27 березня 2019 року прокурором відділу прокуратури Черкаської області молодшим радником юстиції ОСОБА_3 , відповідно до вимог ст. 290 КПК України, доручено слідчому в кримінальному провадженні повідомити сторонам у кримінальному провадженні про завершення досудового розслідування та відкрити матеріали кримінального провадження.

Постановою першого заступника прокурора Черкаської області ОСОБА_7 від 01.03.2019 строк досудового розслідування продовжено до 5-ти місяців, тобто до 02.04.2019.

Отже, саме з 27.03.2020, відповідно до ст. 290 КПК України, у кримінальному провадженні № 0000021 розпочалася така процесуальна дія, як надання доступу сторонам кримінального провадження до матеріалів кримінального провадження (ознайомлення з матеріалами досудового розслідування).

Одночасно із цим, відповідно до ч. 1 ст. 5 КПК України, процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

В частинах 1 та 5 ст. 219 КПК України зазначається, що строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження. Строк із дня винесення постанови про зупинення кримінального провадження до винесення постанови про відновлення кримінального провадження, а також строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 КПК не включається у строки, передбачені цією статтею.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 20.05.2019 частково задоволено клопотання про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження та встановлено захисникам підозрюваного ОСОБА_6 строк для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження до 07.07.2019 включно. Сторона захисту ознайомилась зі всіма матеріалами кримінального провадження 01.07.2019.

Таким чином, строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні закінчився 07.07.2019. Обвинувальний акт складено 06.09.2019 року та вручено ОСОБА_6 21.09.2020, а 23 листопада 2020 року вказаний обвинувальний акт надійшов на адресу Соснівського районного суду м. Черкаси.

Отже, обвинувальний акт складено більш ніж через місяць з дня закінчення строку досудового розслідування, а вручено та направлено до суду зі спливом більше ніж через рік після його складання.

Аналізуючи викладене, суд вважає, що затвердження обвинувального акта поза межами строків досудового розслідування тягне за собою повернення такого обвинувального акта відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України.

Крім того, відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт повинен містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Формулювання обвинувачення в обвинувальному акті має містити дані щодо події кримінального правопорушення із зазначенням місця, часу, способу вчинення та наслідків злочину, форми вини, способу і мотивів вчинення злочину та інших даних, на підставі яких, відповідно до диспозиції певної статті Кримінального Кодексу України можна встановити в діях обвинуваченого склад кримінального правопорушення, з урахуванням кваліфікуючих ознак.

Відсутність в обвинувальному акті формулювання обвинувачення унеможливлює якісно і в повній мірі здійснювати захист від пред`явленого обвинувачення, що порушує право обвинуваченого на захист.

Вказаний принцип закріплений у ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, де зазначено, що кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має бути негайно й детально проінформований зрозумілою для нього мовою про характер і причини висунутого проти нього обвинувачення.

Так, Європейський суд з прав людини в п. 87 рішення по справі "Салов проти України" від 06 вересня 2005 року (статус остаточного набрало 06.12.2005 року), в якій були встановлені порушення статті 6 Конвенції, визначив, що принцип рівності сторін у процесі є однією зі складових широкого поняття справедливого суду, яке також включає основоположний принцип змагальності процесу. Крім того, принцип рівності сторін у процесі у розумінні "справедливого балансу" між сторонами вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону в суттєве більш невигідне становище порівняно з іншою стороною.

Відповідно до п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування законодавства, яке забезпечує право на захист в кримінальному судочинстві» від 24 жовтня 2003 року № 8, суди повинні вимагати від органів досудового слідства, щоб пред`явлене особі обвинувачення було конкретним за змістом. Зокрема, воно повинно містити дані про злочин, у вчиненні якого обвинувачується особа, час, місце та інші обставини його вчинення, наскільки вони відомі слідчому.

Подібне положення передбачено у п. 1 ч. 3 ст. 42 КПК України, відповідно до якого обвинувачений має право знати, у вчиненні якого кримінального правопорушення його обвинувачують.

Європейський суд з прав людини у справі «Абрамян проти Росії» більш ґрунтовно тлумачить зазначену норму, вказуючи на необхідність приділяти особливу увагу роз`ясненню «обвинувачення» особі, стосовно якої порушено кримінальну справу, так як деталі вчинення злочину можуть відігравати вирішальну роль під час розгляду кримінальної справи. Оскільки саме з моменту доведення їх до відома підозрюваного він вважається офіційно письмово повідомлений про фактичні та юридичні підстави пред`явленого йому обвинувачення (рішення від 19 грудня 1989 року у справі «Камінські проти Австрії» №9783/82 п. 79).

Крім того, положення пп. «а» п. 3 ст. 6 Конвенції необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 цієї статті. У кримінальній справі надання повної, детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду (рішення від 25 березня 1999 року у справі «Пелісьє та Сассі проти Франції» №25444/94, п. 52; рішення від 25 липня 2000 року у справі «Матточіа проти Італії», №23969/94, п. 58; рішення від 20 квітня 2006 року у справі «І.Н. та інші проти Австрії», №42780/98, п. 34).

Аналізуючи зміст обвинувального акта вбачається, що в ньому відсутні конкретні дані про кримінальне правопорушення, не міститься посилань на конкретне місце, час та спосіб вчинення кримінального правопорушення, його наслідки, а також форма вини і мотиви кримінального правопорушення.

На думку суду, вказані вище порушення норм кримінально-процесуального закону, допущені органами досудового розслідування, є істотними, порушують гарантовані законом процесуальні права обвинуваченого та перешкоджають суду ухвалити законне, обґрунтоване рішення, оскільки будь-яке кінцеве процесуальне рішення у вказаному провадженні може бути скасовано виключно із цих підстав. Суд вважає за необхідне повернути обвинувальний акт прокурору, зобов`язавши прокурора усунути виявлені недоліки, з метою недопущення скасування з цих підстав прийнятого судом рішення.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 91, 291, 314, 372, 376 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Обвинувальний акт, який затверджено у кримінальному провадженні № 0000021 відносно ОСОБА_6 по обвинуваченню у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України - повернути прокурору Черкаської обласної прокуратури.

Зобов`язати прокурора усунути виявлені недоліки протягом 20 днів з дня отримання даної ухвали, що на думку суду відповідає засадам розумного строку та є достатнім для виправлення допущених недоліків.

Ухвалу негайно направити в Черкаську обласну прокуратуру для усунення недоліків.

На ухвалу може бути подана апеляція до Черкаського апеляційного суду протягом 7 діб з дня її проголошення.

Головуючий: