справа №619/4496/19
провадження №1-кп/619/77/21
УХВАЛА
іменем україни

02 червня 2021 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області

у складі: головуючого судді - ОСОБА_1
за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2
розглянув у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження №0001633 від 25.10.2018 за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харків, громадянина України, зареєстрований та фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,

сторони кримінального провадження та інші учасники судового провадження:
прокурор - ОСОБА_4
представник
цивільного позивача: - ОСОБА_5
захисник - ОСОБА_6
обвинувачений - ОСОБА_3 .

Суть питання, що вирішується ухвалою.
Органом досудового розслідування встановлено, що 24 жовтня 2018 року приблизно о 08 год 00 хв, ОСОБА_3 , керуючи технічно справним автомобілем марки: «Нуndai» модель: «Sоnаtа», реєстраційний номер НОМЕР_1 , рухався зі швидкістю 80-90 км/год по автодорозі «Харків-Щербаківка» в напрямку с. Щербаківка з боку розташування м. Харків, разом з ОСОБА_7 , який знаходився на передньому пасажирському місці вище вказаного автомобіля.
У цей же час, попереду вказаного вище автомобіля, у напрямку розташування с. Щербаківка, з боку розташування м. Харків, рухався технічно справний автомобіль марки: «Volvo» модель: «s-80» реєстраційний номер НОМЕР_2 під керуванням водія ОСОБА_8 , який рухаючись по проїзній частині почав знижувати швидкість руху керованого вище автомобіля, зупинився, пропускаючи пішохода, який переходив проїзну частину автодороги «Харків-Щербаківка» у напрямку зліва направо, відносно попереднього напрямку руху автомобіля, марки «Volvo».
Під час подальшого руху водій ОСОБА_3 , рухаючись позаду зазначеного вище автомобіля марки «Volvo» зі швидкістю 80-90 км/год, не дотримався безпечної дистанції та не вжив своєчасних заходів для зменшення швидкості, вказаними діями водій ОСОБА_3 грубо порушив вимоги та не виконав покладені на нього обов`язки, як на водія Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1306 від 10 жовтня 2001 року, п.12.3 та п.13.1 Правил дорожнього руху, де відповідно зазначено:
- п.12.3 «У разі виникнення небезпеки для руху або перешкоди котрі водій об`єктивно може виявити він повинен негайно прийняти заходи для зменшення швидкості аж до зупинки транспортного засобу або безпечного для інших учасників руху об`їзду перешкоди»;
-п.13.1 «Водій залежно від швидкості руху, дорожньої обстановки, особливостей вантажу, що перевозиться, і стану транспортного засобу повинен дотримуватися безпечної дистанції та безпечного інтервалу».
Внаслідок чого, проїжджаючи 16-й кілометр автодороги «Харків-Щербаківка», ОСОБА_3 , допустив зіткнення передньою частиною керованого ним автомобіля з задньою частиною автомобіля «Volvo» реєстраційний номер НОМЕР_2 .
Порушення правил безпеки дорожнього руху допущені ОСОБА_3 , згідно висновку комплексної-автотехнічної, фототехнічної експертизи та технічного дослідження матеріалів відео, звукозапису № 7/812/813/13/220 КПСЕ-19 від 30.09.2019 знаходяться в причинному зв`язку з подією та наслідками дорожньо-транспортної пригоди та виразилися в тому, що він, керуючи технічно справним автомобілем «Нуndai» модель: «Sоnаtа», реєстраційний номер НОМЕР_1 , не дотримався безпечної дистанції та не вжив своєчасних заходів для зменшення швидкості і допустив зіткнення з автомобілем «Volvo», який рухався у попутному напрямку, внаслідок чого заподіявши пасажиру автомобіля «Нуndai Sоnаtа», реєстраційний номер НОМЕР_1 ОСОБА_7 , середньої тяжкості тілесні ушкодження.
Внаслідок вказаної дорожньо-транспортної пригоди потерпілому ОСОБА_7 завдано наступні тілесні ушкодження: перелом другої п`ястної кістки, яке згідно висновку експерта № 18/19 Д від 15 лютого 2019 року, відноситься до середнього ступеню тяжкості тілесних ушкоджень за критерієм тривалості розладу здоров`я.
Дії ОСОБА_3 кваліфіковані за ч. 1 ст. 286 КК України, як порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило потерпілому середньої тяжкості тілесні ушкодження.
У судовому засіданні захисником заявлено клопотання, яке підтримав обвинувачений, про звільнення ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 286 КК України на підставі ст. 46 КК України у зв`язку з примиренням з потерпілим, оскільки потерпілому відшкодовані збитки, будь-яких претензій до обвинуваченого він не має. Обвинувачений вперше вчинив необережний нетяжкий злочин.
Потерпілий та прокурор не заперечували проти заявленого клопотання.
Представник цивільного позивача проти клопотання заперечував, зазначивши, що ОСОБА_9 являється по справі також потерпілою, якій завдано матеріальних збитків, які обвинуваченим не відшкодовано.
Вислухавши клопотання та думку присутніх осіб, суд вважає його таким, що підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Згідно роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, що містяться у п.1 постанови «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» № 12 від 23.12.2005 року, звільнення особи від кримінальної відповідальності із закриттям справи можливе на будь-яких стадіях судового розгляду справи, за умови вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбачений Особливою частиною Кримінального кодексу України, та за наявності визначених законом матеріально-правових підстав звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 44 КК України особа, яка вчинила злочин, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом. Звільнення від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом, здійснюються виключно судом. Порядок звільнення від кримінальної відповідальності встановлюється законом.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України, кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Як передбачено ч. 1 ст. 285 КПК України, особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Статтею ст. 46 КК України (у редакції, яка діяла на час вчинення злочину), особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості або необережний злочин середньої тяжкості, крім корупційних злочинів, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона примирилася з потерпілим та відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Тобто, матеріально-правовими підставами звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку із примиренням винного з потерпілим є вчинення необережного нетяжкого злочину вперше, факт примирення з потерпілим та відшкодування йому завданих збитків або усунення заподіяної шкоди.

При цьому закон не визначає умовою застосування ст. 46 КК України відшкодування шкоди, про яку не вказано у пред`явленому особі обвинуваченні, а також наявність обставин, що обтяжують чи пом`якшують покарання.

Крім того, закон не пов`язує можливість застосування правил ст. 46 КК України із визнанням особою вини. Обов`язковою передумовою для закриття провадження у справі є наявність згоди особи на звільнення від кримінальної відповідальності з нереабілітуючих підстав.

Процесуально-правовими підставами звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку із примиренням винного з потерпілим є виключно згода обвинуваченого на таке звільнення від кримінальної відповідальності.

Як убачається з цього кримінального провадження обвинувачений ОСОБА_3 раніше до кримінальної відповідальності не притягався і не судимий, вперше з необережності вчинив інкримінований йому нетяжкий злочин, звернувся до суду із даним клопотанням та дав згоду на закриття кримінального провадження з нереабілітуючих підстав, підтвердивши розуміння наслідків цього закриття. Також, обвинувачений і потерпілий однозначно заявили та підтвердили, у тому числі у своїх заявах, адресованих суду, що вони примирилися і просять закрити кримінальне провадження.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

При цьому, доводи представника цивільного позивача щодо відсутності підстав для закриття кримінального провадження у зв`язку з тим, що ОСОБА_9 також являється потерпілою і їй шкода не відшкодована, є неспроможними, з огляду на таке.

Потерпілим у даному кримінальному провадженні є ОСОБА_7 , якому обвинуваченим було повністю відшкодовано заподіяну шкоду та завдані збитки, у зв`язку з чим він просив звільнити ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності.

При цьому, суд зазначає, що звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням винного з потерпілим базується, зокрема, на принципах гуманізму та економії кримінальної репресії.

А тому саме потерпілий (тобто особа, якій кримінальним правопорушенням безпосередньо спричинено шкоду) може виразити свою волю про прощення винного, на підставі чого приймається рішення про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності згідно зі ст. 46 КК України.

Вказані обставини наведені у правовому висновку Великої Палати Верховного Суду у справі №439/397/17.

ОСОБА_10 у даному кримінальному провадженні являється не потерпілою, а цивільним позивачем.

При цьому слід зазначити, що відповідно до обвинувального акта, ОСОБА_3 органом досудового розслідування не інкримінувалось завдання збитків ОСОБА_9 .

Приписами ч. 1 ст. 337 КПК України передбачено, що судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта.

У зв`язку із закриттям кримінального провадження цивільний позов ОСОБА_9 необхідно залишити без розгляду, оскільки рішення про задоволення (відмову) цивільного позову згідно з ч. 1 ст. 129 КПК України може бути прийняте лише при ухваленні обвинувального вироку.

З огляду на наведене, у випадках закриття кримінального провадження цивільний позов розгляду не підлягає, що не перешкоджає пред`явити аналогічний позов у порядку цивільного судочинства.

Дана обставина знайшла своє підтвердження і в постанову Верховного Суду від 24.05.2018 (справа№531/2332/14-к), в якій зазначено, що відповідно до вимог ч. 4 ст. 286 КПК України, якщо сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання. У разі закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності цивільний позов не розглядається, а вимоги потерпілого можуть бути вирішені в порядку цивільного судочинства, оскільки закриття справи на підставах, зазначених у п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України, не звільняє особу від обов`язку відшкодувати заподіяну її діями шкоду.

Згідно роз`яснень, що містяться в п.7 Постанови Пленуму ВСУ № 3 від 31.03.1989 року «Про практику застосування судами України законодавства про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної злочином, і стягнення безпідставно нажитого майна» у разі закриття провадження з передбачених законом підстав цивільний позов не розглядається. Вимоги позивача про відшкодування шкоди у цьому разі можуть бути вирішені в порядку цивільного судочинства.

Суд вирішує питання щодо процесуальних витрат у вироку суду або ухвалою (ч. 1 ст. 126 КПК України).

Зі змісту обвинувального акту та довідки вбачається, що процесуальні витрати за проведення авто-технічної експертизи № 1181/18 від 12.11.2018 ХНДЕКЦ складають 2002,00 грн; за проведення судової авто-технічної експертизи №1301/18 від 03.01.2019 ХНДЕКЦ складають 1716,00 грн; за проведення комплексної судової авто-технічної, фототехнічної експертизи № 7/812/813/13/220 КПСЕ-19 від 25.09.2019 ХНДЕКЦ складають 4396,28 грн; за проведення авто технічної експертизи №СЕ-19/121-21/5463-ІТ від 22.04.2021 складають 1961,40 грн.

Згідно з ч. 9 ст. 100 КПК України питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів, які були надані суду, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження.

Частиною 4 ст. 174 КПК України визначено, що суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 26.10.2018 накладено арешт на тимчасово вилучене майно відповідно до протоколу огляду місця події від 24.10.2018, а саме: автомобіль «Hyndai Sonata», д.н.з.: НОМЕР_1 , 2011 року випуску, номер кузова: НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_11 .

Враховуючи, що провадження по справі закривається арешт підлягає скасуванню.
Враховуючи викладене та керуючись статтями 242, 332, 350, 392 КПК України, суд

постановив:
Закрити кримінальне провадження №0001633 від 25.10.2018 та звільнити обвинуваченого ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності за вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, у зв`язку з примиренням з потерпілим.

Цивільний позов ОСОБА_9 залишити без розгляду та роз`яснити їй право звернення з таким позовом в порядку цивільного судочинства.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави процесуальні витрати за проведення авто-технічної експертизи № 1181/18 від 12.11.2018 ХНДЕКЦ в розмірі 2002,00 грн; за проведення судової авто-технічної експертизи №1301/18 від 03.01.2019 ХНДЕКЦ в розмірі 1716,00 грн; за проведення комплексної судової авто-технічної, фототехнічної експертизи № 7/812/813/13/220 КПСЕ-19 від 25.09.2019 ХНДЕКЦ в розмірі 4396,28 грн; за проведення авто технічної експертизи №СЕ-19/121-21/5463-ІТ від 22.04.2021 в розмірі 1961,40 грн, а всього 10075,68 грн (десять тисяч сімдесят п`ять гривень 68 копійок).

Арешт майна, який накладено згідно ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 26.10.2018 на автомобіль «Hyndai Sonata», д.н.з. НОМЕР_1 , 2011 року випуску, номер кузова: НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_11 скасувати.

Ухвала може бути оскаржена через Дергачівський районний суд Харківської області до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1