УХВАЛА
Іменем України
06 квітня 2021 року справа № 542/555/21

провадження 1-кс/542/149/21

Новосанжарський районний суд Полтавської області у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

прокурора- ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Новосанжарського районного суду Полтавської області клопотання прокурора Новосанжарського відділу Решетилівської окружної прокуратури в Полтавській області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.03.2021 за № 0000095 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України про арешт майна, -

в с т а н о в и в:
05 квітня 2021 року до Новосанжарського районного суду Полтавської області надійшло клопотання прокурора Новосанжарського відділу Решетилівської окружної прокуратури в Полтавській області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.03.2021 за № 0000095 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України про арешт майна.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в АДРЕСА_1 , в будинку померла ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 мешканка даного населеного пункту, яка за час свого проживання зловживала спиртними напоями.

Даний факт було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за

№ 0000095 від 31.03.2021 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

У клопотанні також вказано, що під час огляду домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 , було виявлено та оглянуто труп гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . В подальшому труп було направлено на судово-медичну експертизу до Кобеляцького бюро СМЕ на розтин для встановлення точної причини смерті. Згідно з лікарським свідоцтвом про смерть №100 від 01.04.2021 року причиною смерті ОСОБА_5 є набряк головного мозку, травматичний субдуральний крововилив.

Зазначив, що 02.04.2021 судово-медичним експертом Кобеляцького бюро СМЕ було надано для огляду картонну коробку, що опечатана печаткою «одяг трупа ОСОБА_5 , акт №100 СМЕ ОСОБА_6 », в якій виявлено та вилучено одяг, що був на тілі жінки у момент смерті.

01.04.2021 кримінальне правопорушення за №0000095 від 31.03.2021 перекваліфіковано з ч.1 ст.115 КК України на ч.2 ст.121 КК України.

Прокурор також зазначив, що вилучене майно визнано речовими доказами, що потребують подальшого направлення до експертних установ для проведення відповідного дослідження.

У своєму клопотанні прокурор посилався на те, що у даний час в органу досудового розслідування є об`єктивна потреба встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, для чого необхідним є належне зберігання речових доказів із метою проведення необхідних слідчих дій та експертних досліджень. Вказував, що накладення арешту на тимчасово вилучені речі, є необхідним для запобігання можливості їх подальшого приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, а також їх вилучення, є необхідним для забезпечення їх зберігання до вирішення питання про долю речових доказів у порядку ст.100 КПК України. Зазначив, що перелічені у клопотанні речові докази, в подальшому можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, пояснення надав аналогічні, викладеним у клопотанні.

Дослідивши надані матеріали, заслухавши пояснення прокурора, приходжу до такого висновку.

Так, слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом поліції №3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань 31.03.2021 за №0000095, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Так, органом досудового розслідування встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в АДРЕСА_1 , в будинку померла ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 мешканка даного населеного пункту.

Під час огляду домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 , було виявлено та оглянуто труп гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . В подальшому труп було направлено на судово-медичну експертизу до Кобеляцького бюро СМЕ на розтин для встановлення точної причини смерті.

За даними довідки про причини смерті від 01.04.2021, виданої судово-медичним експертом ОСОБА_7 на підставі проведеного розтину тіла причинами смерті є набряк головного мозку, травматичний субдуральний крововилив, використання тупого предмету з метою убивства чи нанесення ушкодження.

За наслідками проведеного розтину трупу правову кваліфікацію кримінального правопорушення було змінено з ч. 1 ст. 115 КК України на ч. 2 ст. 121 КК України.

Судово-медичним експертом Кобеляцького бюро СМЕ було надано для огляду картонну коробку, що опечатана печаткою «одяг трупа ОСОБА_5 , акт №100 СМЕ ОСОБА_6 », в якій виявлено та вилучено одяг, що був на тілі жінки у момент смерті.

Постановою слідчого СВ ВП № 3 Полтавського РУ ГУНП в Полтавській області лейтенантом поліції ОСОБА_8 від 02.04.2021 вказані речі визнано речовими доказами.

Відповідно до ст. 131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

А саме, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
За змістом положень ч. 1 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення. Відповідно до п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів і як слідує з ч. 3 цієї ж статті у такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому КПК України порядку на рухоме майно.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчим суддею встановлено та вбачається з матеріалів клопотання, що речі, зазначені у клопотанні прокурора, є речовими доказами у кримінальному провадженні, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження і відповідають критеріям, встановленим у ст. 98 КПК України.
Невжиття заходів щодо накладення арешту на дані матеріальні об`єкти може призвести до їх приховування, пошкодження, втрати, знищення або перетворення, і тим самим знищення слідів та доказів кримінального правопорушення, що може перешкодити проведенню необхідних слідчих дій у кримінальному провадженні.

У зв`язку з наведеним та з метою забезпечення збереження речових доказів, вказане у клопотанні майно підлягає арешту, а клопотання- задоволенню.

При цьому, слід зауважити, що при вирішенні питання про арешт майна слідчим суддею, у відповідності до вимог ч. 2 ст. 173 КПК України враховано наявність правової підстави для арешту майна; можливість використання майна як доказів у кримінальному провадженні; розумність, співрозмірність та наслідки застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження.

Крім того, при постановленні ухвали слідчим суддею враховано загальні засади застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Так, на переконання слідчого судді прокурором доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна , потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні прокурора та може бути виконане завдання, для виконання якого прокурор звернувся із клопотанням.

При цьому, слідчий суддя, у відповідності до вимог ч. 4 ст. 132 КПК України, оцінивши потреби досудового розслідування, дійшов висновку про неможливість без застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження встановити обставини вчинення кримінального правопорушення у кримінальному провадженні.

Водночас, слід зауважити, що доказів на спростування вказаних висновків слідчого судді матеріали клопотання не містять.

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.

Враховуючи викладене вище, а також з огляду на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для третіх осіб, з метою забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні, слідчий суддя дійшов висновку щодо необхідності накладення арешту на вказане у клопотанні майно, заборонивши відчужувати, розпоряджатися та користуватися зазначеним майном.

На підставі викладеного, керуючись статтями 98, 170, 172, 173, 309, 369-372 КПК України, -
п о с т а н о в и в:
Клопотання прокурора Новосанжарського відділу Решетилівсько окружної прокуратури в Полтавській області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.03.2021 за № 0000095 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме:

- кофта з матеріалу велюр у візерунки вигляду листків;

- светр зеленого кольору, в області спереду зі слідами речовини бурого кольору біля горловини;

- футболка блакитного кольору з кольоровим малюнком, в центральній частині якої маються плями речовини бурого кольору

- юбка сіро-коричневого кольору зі змійкою в області задньої частини та розрізом по низу зі слідами речовини бурого кольору;

- гамаші чорного кольору;

- шкарпетки смугасті чорно-червоного кольору;

- труси жіночі білого кольору з позбавленням права відчуження, розпоряджання, використання та проведення будь-яких робіт, що можуть змінити зовнішній вигляд вилучених речей, які будуть зберігатися в кімнаті зберігання речових доказів відділення поліції №3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області, за адресою Полтавська область, смт. Нові Санжари, пл. Перемоги, 1, до вирішення питання про долю речових доказів у порядку ст. 100 КПК України або до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Слідчим, які здійснюють досудове розслідування у даному кримінальному провадженні забезпечити зберігання арештованого майна.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити слідчому, прокурору.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково під час досудового розслідування слідчому судді, а під час судового провадження - суду.

Роз`яснити, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Новосанжарського

районного суду Полтавської області ОСОБА_1