Справа №577/4249/20 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-сс/816/230/21 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - арешт майна
УХВАЛА
Іменем України

26 травня 2021 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Суми кримінальне провадження № 577/4249/20 за апеляційними скаргами прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 та представника власника майна ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 02.04.2021, якою відмовлено у задоволенні клопотання слідчого про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000964 від 18.10.2019,

учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_8 ,

власника майна ОСОБА_9 ,

установила:

В поданих апеляційних скаргах:

- прокурор ОСОБА_10 просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою накласти арешт на майно, вилучене в ході огляду місця події 31.03.2021, а саме: раму до мотоциклу «HONDA» Italia Industriale S.P.A. ZDCPD10D OWF100600, дрібні деталі до мотоциклу «HONDA», що належать ОСОБА_9 , мотоцикл китайського виробництва чорного кольору з мотором «HONDA» 583 см «PD06E-4000084», що належить ОСОБА_11 та перебував у користуванні ОСОБА_12 , шляхом позбавлення права відчуження та розпорядження, оскільки висновки слідчого судді про проведення обшуку під виглядом огляду не відповідають фактичним обставинам, зважаючи на те, що огляд, в ході якого з дозволу ОСОБА_13 було вилучено зазначене в клопотанні слідчого майно, проводився поряд з господарством за адресою: АДРЕСА_1 , без проникнення до житла чи іншого володіння особи, а тому вимоги ст. 233, 234 КПК порушені не були. Також зазначає, що повноваження прокурора на даному етапі підтверджені належними доказами, а саме копією витягу з ЄРДР та у зв`язку із тим, що ніхто з учасників провадження не ставив під сумнів його повноваження, відповідна постанова про призначення групи прокурорів до матеріалів клопотання не долучалася;

- представник власника майна ОСОБА_14 просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: раму до мотоциклу «HONDA» Italia Industriale S.P.A. ZDCPD10D OWF100600, дрібні деталі до мотоциклу «HONDA», мотоцикл китайського виробництва чорного кольору з мотором «HONDA» 583 см «PD06E-4000084», оскільки огляд місця події проведений з дотриманням вимог ст. 237 КПК і з дозволу ОСОБА_13 , вилучені речі мають значення для кримінального провадження, що підтверджується протоколом огляду місця події та відеозаписом до нього. Зазначає, що повноваження прокурора підтверджуються відповідною постановою про призначення групи прокурорів, а дружина ОСОБА_13 , у якого вилучили викрадене майно, працює в Конотопському міськрайонному суді Сумської області.

01.04.2021 до Конотопського міськрайонного суду Сумської області з клопотанням про арешт майна, погодженим із прокурором Конотопської окружної прокуратури, звернувся слідчий СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській області, яке обґрунтував тим, що у кримінальному провадженні за ч. 2 ст. 289 КК здійснюється досудове розслідування за фактом того, що 18.10.2020 в період часу з 16-00 до 21-40 невстановлена особа, шляхом пошкодження вхідної хвіртки, проникла до домоволодіння ОСОБА_9 у АДРЕСА_1 , де таємно незаконно заволоділа мотоциклом HONDA, н. з. НОМЕР_1 , 1998 р. в. 18.10.2020 до ЄРДР внесені відомості про вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК, а 31.03.2021 ході огляду місця події поблизу господарства за адресою: м. Конотоп, вул. Довженка, 12 у ОСОБА_13 було виявлено та тимчасово вилучено майно, яке є речовим доказом у кримінальному провадженні, а тому слідчий просив накласти на нього арешт.

Ухвалою слідчого судді Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 02.04.2021 у задоволенні вказаного клопотання слідчого відмовлено. Своє рішення слідчий суддя умотивував тим, що органом досудового розслідування фактично проведений обшук під видом огляду, в ході якого було вилучене майно без дотримання вимог ст. 233, 234 КПК, а також не були належним чином підтверджені повноваження прокурора, який погодив клопотання про арешт майна.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст оскарженого рішення слідчого судді, доводи прокурора ОСОБА_8 , який підтримав апеляційну скаргу прокурора, доводи власника майна ОСОБА_9 , який підтримав апеляційну скаргу свого представника, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданих апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги прокурора та представника власника майна підлягають задоволенню з таких підстав.

Конотопським РВП ГУНП в Сумській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000964 від 18.10.2020 за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК, а саме, що 18.10.2020 в період часу з 16-00 до 21-40 невстановлена особа, шляхом пошкодження вхідної хвіртки, проникла до домоволодіння ОСОБА_9 в АДРЕСА_1 , де таємно незаконно заволоділа мотоциклом HONDA, н. з. НОМЕР_1 , 1998 р. в.

31.03.2021 о 07-29 на лінію «102» від власника майна надійшло повідомлення, що по АДРЕСА_1 він виявив викрадений в нього мотоцикл та просив приїхати слідчо-оперативну групу. В цей же день був проведений огляд місця події, в ході якого на території біля домогосподарства по АДРЕСА_1 , що перебуває у володінні ОСОБА_13 було виявлено та вилучено раму до мотоциклу «HONDA» Italia Industriale S.P.A. ZDCPD10D OWF100600, захисні пластикові частини до мотоциклу, частину амортизатору, вихлопну трубу, ланцюг, захисне скло з фарою, панель приборів Transalp, мотоцикл китайського виробництва чорного кольору з мотором «HONDA» 583 см «PD06E-4000084».

01.04.2021 слідчий СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_15 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, оскільки тимчасово вилучене майно відповідало критеріям, встановленим ст. 98 КПК, і була нагальна необхідність у забезпеченні збереження цих речових доказів.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні клопотання слідчого про арешт майна, слідчий суддя дійшов висновку, що органом досудового розслідування під видом огляду місця події, фактично проведено обшук, а також відсутні повноваження у прокурора.

Разом з тим, такі висновки слідчого судді не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження, належним чином не умотивовані та не ґрунтуються на вимогах кримінального процесуального закону.

Зокрема, відповідно ч. 2 ст. 171 КПК, арешт майна допускається з метою: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя згідно ст. 94, 132, 173 КПК повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження. Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Відповідно ст. 170 КПК, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів і у такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу, згідно якої речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Майно, яке має ознаки речового доказу може вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Матеріали клопотання свідчать про те, що в ході проведення огляду місця події виявлено і вилучено запасні частини від мотоциклу «Honda», серед яких ОСОБА_9 впізнав комплектуючі деталі від викраденого в нього мотоцикла, а також двигун «Honda» на мотоциклі китайського виробництва, який стояв на його мотоциклі. При цьому згідно протоколу від 31.03.2021 огляд проводився на території біля домогосподарства по АДРЕСА_1 , що перебуває у володінні ОСОБА_13 (а. м. п. 8-10) і останній добровільно видав працівникам поліції вказане вище майно.

Колегія суддів вважає, що є достатні підстави вважати, що вилучене 31.03.2021 в ході огляду місця події майно: рама до мотоцикла «HONDA» Italia Industriale S.P.A. ZDCPD10D OWF100600, захисні пластикові частини до мотоциклу, частина амортизатору, вихлопна труба, ланцюг, захисне скло з фарою, панель приборів Transalp, мотоцикл китайського виробництва чорного кольору з мотором «HONDA» 583 см «PD06E-4000084» відповідають критеріям, визначеним у ст. 98 КПК, оскільки це майно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК, містить відомості, які можуть бути використані для з`ясування обставин вчинення кримінального правопорушення, що розслідується, а незастосування арешту майна буде перешкоджати встановленню істини у справі, так як вилучене майно може бути відчужене, спотворене чи взагалі знищене тощо.

Відсутність в матеріалах клопотання процесуального рішення про призначення прокурора у кримінальному провадженні в формі постанови не є підставою для відмови у задоволенні клопотання слідчого про арешт майна, а також не свідчить про відсутність повноважень у прокурора, оскільки з копії витягу з ЄРДР вбачається, що прокурор ОСОБА_10 включений до групи прокурорів у кримінальному провадженні.

Перевіряючи доводи власника майна та його представника про те, що дружина особи, у якої вилучили майно ОСОБА_13 є працівником Конотопського міськрайонного суду Сумської області, що проігнорував слідчий суддя, колегія суддів виходить з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 7 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та законних інтересів незалежним і безстороннім судом, утвореним відповідно до закону, що також закріплено і в ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків.

Відповідно п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості, а згідно п. 81 рішення ЄСПЛ від 06.09.2005 «Салов проти України» (Salov v. Ukraine), заява № 65518/01) «неупередженість» у сенсі п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді в конкретній справі тобто, суддя не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію, тобто чи були в суді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу».

Підходи до встановлення наявності упередженості та безсторонності суддів також викладені у рішеннях ЄСПЛ (зокрема, справа «Мироненко та Мартиненко проти України» (Mironenko and Martenko v. Ukraine), заява № 4785/02, 10.12.2009, п. 66, 69, 70), згідно яких наявність безсторонності має визначатися для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод за допомогою об`єктивного та суб`єктивного критеріїв. У кожній окремій справі необхідно визначити, чи мають стосунки, які розглядаються, такі природу і ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім. Застосовуючи об`єктивний критерій, необхідно з`ясувати, чи існують певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в безсторонності судді. У справі «Білуха проти України» (рішення від 09.11.2006, заява № 33949/02) ЄСПЛ констатував, що «наявність безсторонності відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (п. 49). При вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною».

Згідно Бангалорських принципів поведінки суддів, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної ради ООН № 2006/23 від 27.07.2006, неупередженість є необхідною умовою належного виконання суддею своїх обов`язків, а у п. 2.5 цих принципів визначено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. При цьому суддя підлягає задоволенню відвід від участі в розгляді справи, якщо у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Коментарем до Кодексу суддівської етики, затвердженим рішенням РСУ від 04.02.2016 № 1, роз`яснено, що суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але повинен бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. Довіра з формуванням суспільної думки націлена на правомірні очікування з боку громадськості певної моделі поведінки від суддів, що втілюється у ефективному відправленні судочинства і виступає мірою реалізації завдань справедливого суду (ст. 15 Кодексу суддівської етики, затвердженого ХІ черговим з`їздом суддів України 22.02.2013). При цьому, здійснюючи розгляд справ ЄСПЛ констатував, що «…сумнів є легітимним, навіть якщо він не призводить до суттєвих наслідків; сумніви можуть бути фактично необґрунтованими; достатньо того, що в розумної людини, на її погляд, вони викликають побоювання стосовно упередженості суду, що має підґрунтя на певних обставинах» (рішення ЄСПЛ від 26.09.2019 у справі «Іліє проти Румунії» (Ilie v. Romania), заява № 26220/10), тому суд може бути справедливим, але породжувати легітимні сумніви щодо своєї безсторонності.

Аналізуючи зазначені вимоги закону, колегія суддів приходить до переконання, що головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти можливій упередженості судді (суддів) під час розгляду конкретної справи, запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді (суддів), оскільки кожна людина має право на справедливий і відкритий розгляд справи незалежним і безстороннім судом (ст. 6 Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод). При цьому незалежність судів є прерогативою (привілеєм), що надається не на користь власних інтересів суддів, а на користь забезпечення верховенства закону та в інтересах тих осіб, що покладають надію на правосуддя (Висновок № 1 (2001) КРЄС для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів).

Відповідно ст. 80 КПК, за наявності підстав, передбачених ст. 75 цього Кодексу, зокрема, слідчий суддя зобов`язаний заявити самовідвід, а ч. 2 ст. 370 КПК визначає, що законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Отже, як норми міжнародного законодавства, так і норми національного кримінального процесуального закону, серед підстав визнання незаконності складу суду виділяє: участь судді в розгляді справи за наявності підстав, які виключали його (судді) участь в кримінальному провадженні.

Згідно відкритих джерел дружина ОСОБА_13 ОСОБА_16 дійсно обіймає посаду секретаря Конотопського міськрайонного суду Сумської області і ці обставини, як зазначив в ході апеляційного розгляду власник майна були достовірно відомі слідчому судді суду першої інстанції, що може свідчить про незаконність складу суду через конфлікт інтересів, оскільки близький родич особи, у якої було вилучене майно і яка в подальшому може мати статус підозрюваного чи обвинуваченого, працює у суді, до підсудності якого належало здійснення кримінального провадження у формі арешту тимчасово вилученого майна.

Таким чином, ураховуючи надану власником майна при апеляційному розгляді інформацію, колегія суддів приходить до переконання, що поведінка окремого судді в конкретній справі мала таку природу і ступінь, що не свідчили про його безсторонність та неупередженість (об`єктивний критерій), а також про існування з боку судді достатніх гарантій для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу як в учасників кримінального провадження, так і у стороннього спостерігача (суб`єктивний критерій). При цьому, на думку колегії суддів, власник майна як учасник кримінального провадження належним чином обґрунтував причини побоюватися, що слідчий суддя був небезсторонній, оскільки об`єктивність судді проявляється не тільки у змісті винесеного ним рішення, а й в усіх діях, що супроводжують його ухвалення, так як довіра з формуванням суспільної думки націлена на правомірні очікування з боку сторін кримінального провадження та громадськості певної моделі поведінки від суддів, що втілюється у ефективному відправленні судочинства і виступає мірою реалізації завдань справедливого суду, навіть якщо це не призводить до суттєвих наслідків.

З огляду на викладене, обставини, які були вказані власником майна з огляду на положення п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК є такими, що виключали участь цього судді в розгляді клопотання слідчого про арешт майна, оскільки у даному випадку на переконання колегії суддів «достатньо того, що в розумної людини, на її погляд, наведені факти викликають побоювання стосовно упередженості суду, що має підґрунтя на певних обставинах».

Відповідно п. 2 ч. 2 ст. 412 КПК, судове рішення у будь-якому разі підлягає скасуванню, якщо його ухвалено незаконним складом суду.

Ураховуючи наведені вище обставини, застосовуючи чинне національне законодавство України, усталену судову практику ЄСПЛ щодо тлумачення понять «незалежний», «безсторонній» та щодо визначення суб`єктивного і об`єктивного критеріїв неупередженості (безсторонності) суду, з метою виключення будь-яких можливих сумнівів у стороннього спостерігача (сторін кримінального провадження, суспільства) в об`єктивності та неупередженості слідчого судді, колегія суддів вважає за необхідне задовольнити апеляційну скаргу прокурора та власника майна, скасувавши ухвалу слідчого судді, оскільки це рішення не можна вважати законним, обґрунтованим і належним чином умотивованим.

Одночасно після скасування ухвали слідчого судді колегія суддів вважає за необхідне постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання слідчого про арешт майна.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 418, 419 і 422 КПК України,

постановила:

Апеляційні скарги прокурора ОСОБА_6 та представника власника майна ОСОБА_7 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 02.04.2021 скасувати у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_15 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000964 від 18.10.2019 задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене в ході огляду місця події 31.03.2021 поблизу господарства ОСОБА_13 в м. Конотоп, вул. Довженка, 12, а саме: раму до мотоциклу «HONDA» Italia Industriale S.P.A. ZDCPD10D OWF100600, захисні пластикові частини до мотоциклу, частину амортизатору, вихлопну трубу, ланцюг, захисне скло з фарою, панель приборів Transalp, мотоцикл китайського виробництва чорного кольору з мотором «HONDA» 583 см «PD06E-4000084».

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4