н/п 1-кс/953/6799/21
"14" липня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
Вказане провадження зареєстровано у порядку ст. 214 КПК України внесено до ЄРДР на підставі письмової заяви ОСОБА_5 .
Встановлено, що згідно рішення протоколу загальних зборів учасників ТК ТОВ фірма «Харків-Москва» від 11.06.2021 було припинено повноваження директора вказаного ТОВ ОСОБА_7 та призначено на посаду директора ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Крім цього, вказаним рішенням виключено із числа підписантів ТК ТОВ фірма «Харків-Москва» ОСОБА_7 та ОСОБА_5 .
Також, згідно вказаного акту встановлено, що ОСОБА_9 в особі ОСОБА_10 передала ОСОБА_11 в особі ОСОБА_12 частки у статутному капіталі вказаного ТОВ у розмірі 46,2 %, яка в грошовому еквіваленті становить 8 445 028, 96 гривень.
Від імені ОСОБА_13 на час проведення загальних зборів виступала ОСОБА_10 . У ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_9 24.03.2011 начебто надала довіреність ОСОБА_14 щодо вчинення дій пов`язаних із управлінням та розпорядженням наявними у неї корпоративними правами ТК ТОВ фірма «Харків-Москва», а у подальшому ОСОБА_14 01.06.2021 передоручив ОСОБА_10 вчиняти дії від імені ОСОБА_13 пов`язані із управлінням та розпорядженням наявними у неї корпоративними правами.
Досудовим розслідування встановлено, що до подій, які мали місце 17.06.2021 частки ТК ТОВ фірма «Харків-Москва» були розподілені на підставі протоколу загальних зборів №46 від 01.01.2020 наступним чином: ОСОБА_9 - 46,2 %, ОСОБА_5 37,4 %, ОСОБА_15 1,0 %, ОСОБА_16 15,4 %.
Також встановлено, що ОСОБА_9 отримала частку у статутному капіталі ТК ТОВ фірма «Харків-Москва» 24.10.2012 на підставі протоколу загальних зборів №28 вказаного ТОВ.
Згідно отриманих даних у ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_9 не давала жодної довіреності ОСОБА_14 та не виявляла наміру передавати свою частку в статутному капіталі іншій особі. Крім цього встановлено, що свою частку у статутному капіталі ТК ТОВ фірма «Харків-Москва» вона отримала лише 24.10.2012, а тому не могла давати жодних довіреностей 24.03.2011 щодо розпорядження своїми корпоративними права у вказаному ТОВ, оскільки не мала жодної частки у його статутному капіталі.
Допитана у якості потерпілої ОСОБА_5 29.06.2021 повідомила, що її не запрошували на загальні збори ТК ТОВ фірма «Харків-Москва», які відбулись 11.06.2021 на яких начебто було прийнято рішення про звільнення директора та виключення її з числа підписанта.
Крім цього, процесуальним керівником залучено у вказаному провадженні у якості потерпілої ОСОБА_17 .
Також у ході досудового розслідування встановлено, що довіреність яка була надана 24.03.2011 від імені Корен Ірини ОСОБА_14 посвідчена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_18 є підробленою та під її номером у реєстрі міститься інший нотаріальний запис.
Таким чином, державний реєстратор Малоданилівської селищної ради Харківського району Харківської області ОСОБА_4 під час проведення реєстраційних дій, а також приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу під час посвідчення Акту не перевірили вказану довіреність, у результаті чого було внесено відомості до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про зміну складу засновників та підписантів Торгівельно-комерційного товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «Харків-Москва», чим спричинено майнову шкоду ОСОБА_19 .
Допитана у якості потерпілої ОСОБА_5 29.06.2021 підтвердила вказану вищу інформацію. Крім цього, процесуальним керівником залучено у вказаному провадженні у якості потерпілої ОСОБА_17 .
Під час досудового слідства встановлено, що ТК ТОВ з ІІ фірма «Харків-Москва» є власником акцій АТ «ХПАС». Зміна керівника та підписанта підприємства, відсутність інформації про обмеження прав керівника в частині розпорядження майном підприємства може призвести до незаконного розпорядження майном ТОВ, а саме цінними паперами АТ «ХПАС».
Метою арешту цінних паперів акцій АТ «ХПАС», які належать ТОВ, є збереження майна та речових доказів, оскільки існує сукупність підстав та розумних підозр щодо незаконного відчуження майна.
У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явився, надав до суду заяву, в якій просить проводити розгляд за його відсутності, клопотання просив задовольнити.
Неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
Представник власника майна ТК ТОВ фірма з іноземними інвестиціями «Харків-Москва» у судове засідання не викликався, на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна.
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, приходить до висновку про наявність підстав для повернення вказаного клопотання прокурору, з наступних підстав.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
В порушення вимог п. 1 ч. 2 ст. 171, абз. 2 ч. 2 ст. 171 КПК України, до клопотання про арешт майна не додано оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання щодо підстав і мети арешту відповідно до положень ст. 170 КПК України.
В порушення п. 1, п. 2 ч. 2 ст. 171 КПК України, в клопотанні слідчого про арешт майна, перелік речей, на які сторона обвинувачення просить накласти арешт, не містить даних щодо належності таких речей конкретним юридичним особам, які є власниками вказаного майна тощо.
Крім того, ст. 171 КПК України визначено, що до клопотання про арешт майна мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання, проте, прокурором надано частину документів, які неможливо прочитати.
Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
З урахуванням викладеного, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 2, 7, 170 - 173 КПК України,-
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1