ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
м. Фастів Київська область 16 лютого 2021 року
Слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участі скаржника - адвоката ОСОБА_2 , прокурора Фастівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , та секретаря судових засідань ОСОБА_4 ,
Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думку учасників судового провадження,-
Так, ОСОБА_5 інкримінується, що він, з 15.10.2019 по 11.12.2019, будучи службовою особою, достовірно знаючи про наявність обов`язкового до негайного виконання рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 11.10.2019 у цивільній справі за позовом ОСОБА_6 до КП ФМР «Фастівський ККП» про скасування доган від 03.06.2019, розпорядження №1 від 29.05.2019, наказу про звільнення працівника №33 від 03.06.2019, наказу про стягнення коштів за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди, усвідомлюючи протиправність своєї бездіяльності, умисно його не виконав, в частині поновлення ОСОБА_6 на роботі, що виразилось у небажанні вжити заходів, направлених на виконання зазначеного рішення суду в частині поновлення працівника на роботі, а саме: видати наказ про внесення змін до штатного розпису, видати наказ про поновлення працівника на роботі, внести зміни до трудової книжки працівника.
В судовому засіданні адвокат ОСОБА_2 вимоги скарги підтримав, надав відповідні пояснення,просив скаргу задовольнити з підстав викладених в ній.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав вимоги скарги.
Згідно ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора: повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Отже, оскарження повідомлення про підозру можливе за наявності двох умов:
-воно здійснене в кримінальному провадженні, зареєстрованому в ЄРДР після 16.03.2018;
-сплинув один місяця з дня повідомлення про підозру у вчиненні кримінального проступку або 2 місяці, якщо йдеться про підозру в скоєнні злочину, але не пізніше закриття прокурором провадження або звернення до суду з обвинувальним актом.
У разі недотримання цих умов слідчий суддя на підставі ч.4 ст.304 КПК повинен відмовити у відкритті провадження.
Проте, оскільки матеріали поданої скарги не містили достатніх відомостей для вирішення питання про відкриття провадження по скарзі та у зв`язку з необхідністю огляду матеріалів кримінального провадження, суд, з урахуванням п.18 ст.3 КПК України, дійшов висновку про необхідність відкриття провадження по скарзі та розглядом її по суті.
Досудовим розслідуванням ОСОБА_5 інкримінується що він, з 15.10.2019 по 11.12.2019, будучи службовою особою, достовірно знаючи про наявність обов`язкового до негайного виконання рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 11.10.2019 у цивільній справі за позовом ОСОБА_6 до КП ФМР «Фастівський ККП» про скасування доган від 03.06.2019, розпорядження №1 від 29.05.2019, наказу про звільнення працівника №33 від 03.06.2019, наказу про стягнення коштів за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди, усвідомлюючи протиправність своєї бездіяльності, умисно його не виконав, в частині поновлення ОСОБА_6 на роботі, що виразилось у небажанні вжити заходів, направлених на виконання зазначеного рішення суду в частині поновлення працівника на роботі, а саме: видати наказ про внесення змін до штатного розпису, видати наказ про поновлення працівника на роботі, внести зміни до трудової книжки працівника.
Відповідно до ст. 38 КПК України орган досудового розслідування зобов`язаний застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.
Зобов`язання органу досудового розслідування застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення його ефективності передбачає вчинення слідчим не всіх слідчих і процесуальних дій, передбачених КПК, а саме тих, без яких неможливе законне, обґрунтоване, всебічне, неупереджене і своєчасне кримінальне провадження.
Судом встановлено, що повідомлення про підозру у вчиненні злочину датоване 12.11.2020 було фактично вручене ОСОБА_5 22 січня 2021 року.
Отже, право на оскарження повідомлення про підозру ОСОБА_9 , згідно вимог п.10 ч.1 ст.303 КПК України, виникає у особи, яка має право на оскарження - після спливу двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, а саме з 22 березня 2021.
Тому, з огляду на вищезазначене, скарга про скасування повідомлення про підозру, є такою що подана передчасно в порушення вимог п.10 ч.1 ст.303 КПК України.
Щодо посилання скаржника на здійснення слідчим та прокурором процесуальних дій поза межами річного строку досудового розслідування, визначеного ст..219 КПК України, суд дійшов наступних висновків.
Відповідно до п.1ч.3 ст.294 КПК України, якщо з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину досудове розслідування (досудове слідство) неможливо закінчити у строк, зазначений у пункті 2 абзацу третього частини першої статті 219 цього Кодексу, він може бути продовжений в межах строків, встановлених пунктами 2 та 3 частини другої статті 219 цього Кодексу: до трьох місяців - керівником місцевої прокуратури, заступником Генерального прокурора.
Проте, в даному кримінальному провадженні, прокурором, з урахуванням, що датою вручення підозри є 22.01.2021 року, на підставі ч.3 ст.294 КПК України, прийнято постанову про продовження строків досудового розслідування до трьох місяців, тобто до 12.02.2021.
Крім цього, судом встановлено, що 04.02.2021 обвинувальний акт щодо ОСОБА_5 скеровано до суду, 09.02.2021 зареєстровано в канцелярії Фастівського міськрайонного суду та призначено до підготовчого судового засідання.
Щодо позиції скаржника про необґрунтованість підозри, суд звертає увагу на наступні обставини.
КПК не містить визначення письмового повідомлення про підозру.
Однак у ст.277 КПК деталізує, які відомості воно повинне містити.
Отже, особою, котру повідомлено про підозру, є особа, щодо якої складено процесуальний документ, який фактично є процесуальним рішенням, який доведений до відома цієї особи шляхом вручення їй особисто або вжито заходів для вручення в спосіб, передбачений цим кодексом для вручення повідомлень.
Як було встановлено судом та підтверджено матеріалами кримінального провадження, слідчий вживав заходів щодо вручення ОСОБА_9 підозри шляхом направлення двічі на адресу фактичного місця проживання, повісток про виклик з метою вручення підозри, а саме 15.10.2020 та 22.10.2020, що підтверджується документом про відправку чеком «Нова пошта» (а.с.201-204 мат к/п).
При цьому, дійсно Повідомлення про підозру датоване-12.11.2020, але на думку суду, ключове місце при оскарженні повідомлення про підозру, належить предмету дослідження. Зокрема, які обставини повинні бути підставою для задоволення скарги або для відмови.
Отже, зазначена заявником обставина порушення слідчим вимог щодо вручення підозри) не є ключовою у випадку оскарження повідомлення про підозру.
Крім цього, скарга не містить жодного доводу про необґрунтованість підозри. Посилання заявника на порушення органом досудового розслідування процесуальних вимог щодо вручення підозри, порядку черговості отримання доказів, а також усі інші викладені в ній доводи не можуть бути правовою підставою для скасування повідомлення про підозру.
Разом з тим, КПК містить додаткову вказівку на обґрунтованість підозри в розд.ІІ («Заходи забезпечення кримінального провадження»). Зокрема, відповідно до п.1 ч.2 ст.132 КПК застосування заходів забезпечення не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для їх застосування.
При цьому, законодавство не визначає ні поняття обґрунтованої підозри, ні її критеріїв.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, зокрема рішеннями у справах «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.90, «Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.94 у них зазначено, що під «обґрунтованою підозрою» необхідно розуміти існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити це правопорушення.
Водночас, в остатньому рішенні ЄСПЛ навів важливий критерій обґрунтованості підозри та її відмежування від кінцевого обвинувачення. Суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що необхідні для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення.
За таких обставин, розглядаючи подану скаргу на повідомлення про підозру, слідчий судя вважає за необхідне перевірити її обґрунтованість, тобто достатності доказів для її повідомлення.
Так, беручи до уваги те, що матеріали кримінального провадження містять документальне підтвердження здійснення органом досудового розслідування необхідних слідчих дій, в тому числі здійснення їх за клопотанням сторони захисту, що в повному обсязі відповідає вимогам ст. 93КПК України, суд дійшов висновку про відсутність підстав для скасування повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні злочину передбаченого ч.2 ст.382 КК України, оскільки доводи, що викладені в змісті скарги, не можуть бути правовою підставою для скасування повідомлення про підозру.
Керуючись ст. 303-309,376 КПК України,
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1