27.04.21№ 336/835/19
Пр. № 1-кс/336/379/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 квітня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю заступника керівника Шевченківської окружної прокуратури м. Запоріжжя Запорізької області ОСОБА_3 , слідчого СВ відділу поліції № 3 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисників підозрюваного адвокатів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , розглянувши клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Приборівка Липовецького району Вінницької області, громадянина України, що працює на посаді генерального директора товариства з обмеженою відповідальністю «Смарт Гранит», зареєстрований і проживає в АДРЕСА_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000109 від 09.01.2019 року, за ознаками злочинів, що передбачені ч. 2 ст. 3641, ч. 4 ст. 240 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

Слідчий СВ відділу поліції № 3 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_4 за погодженням з заступником керівника Шевченківської окружної прокуратури м. Запоріжжя ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави.

В обґрунтування клопотання зазначила, що 9 січня 2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000109 внесено відомості за ч. 2 ст. 3641, ч. 4 ст. 240 КК України за фактом порушення правил використання надр та зловживання повноваженнями службовою особою юридичної особи приватного права.

Фактичні обставини справи, викладені у письмовому повідомленні про підозру, полягають у тому, що ОСОБА_5 , обіймаючи посаду генерального директора публічного акціонерного товариства «Запоріжнерудпром» та використовуючи службове становище всупереч інтересам служби, достовірно знаючи, що строк дії акту про надання гірничого відводу № 2845 від 03.04.2014 року сплинув, не видав в силу своїх повноважень керівника юридичної особи приватного права розпорядчі акти про припинення робіт з видобування корисних копалин загальнодержавного значення, що призвело до незаконного видобування в період з 10 вересня 2018 року по 27 грудня 2018 року корисних копалин з Лівобережної ділянки Передаточнинського родовища Запорізького району Запорізької області корисних копалин загальнодержавного значення граніту об`ємом 188 066,54 тон, що заподіяло державі збитків на суму 1 043 786 222 грн. 99 коп.

22 квітня 2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінально караних діянь, що передбачені ч. 2 ст. 3641, ч. 4 ст. 240 КК України.

В суді слідчий просить про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді застави в розмірі, кратному 2000 розмірам прожиткових мінімумів для працездатних осіб, в сумі 4 540 000 грн., оскільки той підозрюється у вчиненні сукупності злочинів, які є тяжкими в розумінні ст. 12 КК України; перебуваючи на волі, він може переховуватися від слідчого та суду, усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого та невідворотність покарання. На користь вказаного ризику свідчить і та обставина, що ОСОБА_5 мешкає в м. Києві, а в м. Запоріжжі, де здійснюється досудове розслідування, не має ані зареєстрованого, ані фактичного місця проживання. Крім означеного ризику, на думку слідчого, має місце ризик тиску та впливу на свідків, на виправданість якого вказують ті обставини, що більшість свідків є співробітниками підпорядкованого підозрюваному суб`єкта господарювання. Окрім того, клопотання містить посилання на ризики продовження протиправної діяльності, зокрема, внесення недостовірних відомостей до офіційних документів з метою ухилення від кримінальної відповідальності за інкриміновані йому злочини.

Жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти означеним ризикам, так як застосування особистого зобов`язання припускає покладання на підозрюваного обов`язків, в тому числі не відлучатися з житла без дозволу слідчого. І оскільки ОСОБА_5 не має за місцем досудового розслідування місця проживання ризик переховування набуде реального підґрунтя. Неможливим є і застосування тримання під вартою, оскільки підозрюваний є особою похилого віку, а також офіційно працевлаштований.

Розмір застави, про застосування якої клопочеться слідчий, перевищує максимальний розмір цього запобіжного заходу, встановлений кримінальним процесуальним законом, оскільки він зорієнтований на розмір спричинених державі збитків, які, як зазначено, дорівнюють 1 043 786 222 грн. 99 коп., і ці обставини, на думку слідчого, дають підстави для застосування положень ч. 5 ст. 182 КПК України про перевищення розміру застави над розміром, встановленим законом.

Сторона захисту заперечує проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що жоден з заявлених стороною обвинувачення ризиків не має під собою реального підґрунтя, тому вони наповнені декларативним змістом. Натомість бездоганна процесуальна поведінка підозрюваного, який під час досудового розслідування з`являється за кожним викликом слідчого для участі у процесуальних діях, всіляко сприяє органу досудового розслідування у встановленні фактичних обставин справи, як керівник суб`єкта господарювання не лише не впливає на свідків, що працюють на вказаному підприємстві, а, навпаки, забезпечує їхнє вивільнення від виробничих процесів та направлення для допитів в дні, про які клопочеться слідчий, підкреслює відсутність будь-яких ризиків неналежної поведінки підозрюваного. Ризик вчинення нових правопорушень, який безпідставно припускають слідчий і прокурор щодо особи з бездоганною репутацією, керівника підприємства, що досяг пенсійного віку, має усталені соціальні зв`язки, користується авторитетом, якого заслуговує, взагалі не має під собою жодних фактичних даних та є ілюзорним.

Що стосується обґрунтованості підозри, підстав для повідомлення про підозру у вчиненні порушення правил охорони або використання надр у органу досудового розслідування немає, так як обов`язковим елементом диспозиції цього кримінально караного діяння є небезпека для життя, здоров`я людей чи довкілля, і так як зазначених наслідків не настало, є безпідставною правова оцінка за вказаною частиною статті Закону України про кримінальну відповідальність. Що стосується підозри у зловживанні повноваженнями службовою особою приватного права, передбачений статтею 3641КК України склад злочину відноситься до кримінальних правопорушень приватного обвинувачення, яке може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого. І так як особи зі статусом потерпілого в провадженні немає, є незаконним внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про це правопорушення та здійснення досудового розслідування щодо нього.

Так як відсутня не лише сукупність передумов для застосування будь-якого запобіжного заходу, якими є обґрунтованість підозри та наявність ризиків перешкоджання здійсненню кримінального провадження, але й немає жодної зі складових, що утворюють цю сукупність, підозрюваний та захисники просять про відмову у задоволенні клопотання.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з наступних міркувань.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з наступних міркувань.

Главою 18 КПК України внормовано застосування запобіжних заходів на стадії досудового розслідування.

Згідно із ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити речі чи документи, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Порядок розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу та підстави для його застосування слідчим суддею встановлені статтями 193, 194 КПК України.

За змістом згаданої ст. 194 КПК України підставою для застосування слідчим суддею запобіжного заходу є доведення сторонами кримінального провадження наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявності достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Що стосується такої складової, як ризики, наведені в статті 177 КПК України, слідчий суддя не вбачає жодного з заявлених стороною обвинувачення ризиків, виходячи з такого.

Твердження сторони обвинувачення про ризик ухилення від слідчого спростовується поясненнями підозрюваного, які підтверджує слідчий, про дотримання ОСОБА_5 належної процесуальної дисципліни та явки до органу досудового розслідування за кожним викликом слідчого, підтримання постійного спілкування за допомогою засобів телефонного зв`язку.

Ризик впливу на свідків спростовують встановлені судом обставини, проти яких не заперечує сторона обвинувачення, про сприяння підозрюваним як керівником суб`єкта господарювання в організації здійснення процесуальних дії зі свідками, які є співробітниками товариства, яке очолює ОСОБА_5 .

Побоювання слідчого, що підозрюваний продовжить зайняття протиправною діяльністю, суперечить встановленим судом відомостям про особу підозрюваного, який досяг похилого віку, протягом тривалого періоду часу очолює господарюючий суб`єкт державного значення, має бездоганну репутацію, ніколи не притягувався до кримінальної відповідальності, також не має під собою жодних фактичних даних, особливо з урахуванням того, що в цьому провадженні обвинуваченому інкриміновано не корисливі посягання, а правопорушення в сфері службової діяльності та проти довкілля.

Таким чином, суддя може констатувати відсутність однієї із складових, лише сукупність яких може зумовити застосування будь-якого запобіжного заходу, а це є підставою для відмови в його обранні навіть за наявності обґрунтованої підозри.

Що є стосується підозри, слідчий суддя вважає за необхідне оцінити доводи сторони захисту про її необґрунтованість.

Вирішуючи ці доводи стосовно складу кримінально караного діяння, яке передбачено статтею 240 КК України, слідчий суддя не погоджується з умовиводами адвоката поро те, що обов`язковим елементом диспозиції цього діяння є створення небезпеки для життя, здоров`я людей чи довкілля, оскільки такі наслідки вписуються лише в диспозицію діяння, що передбачене частиною першою ст. 240 КК, тобто мають наступити внаслідок порушення встановлених правил охорони надр.

Між тим ОСОБА_5 повідомлено про вчинення діяння, що передбачене частиною другою вказаної статті, а саме: незаконне видобування корисних копалин загальнодержавного значення, яке (діяння) утворює самостійний склад злочину без настання небезпеки для життя, здоров`я людей чи довкілля, вчинене шляхом вибуху.

Що стосується тверджень про необґрунтованість підозри за ч. 2 ст. 3641 КК України, суд погоджується з тим, що передбачений цією нормою Закону про кримінальну відповідальність склад кримінального правопорушення в силу ст. 477 КПК України відноситься до кримінальних проваджень приватного обвинувачення, які розпочинаються виключно на підставі заяви потерпілого, тому за умови відсутності такої заяви, висновок про що можна зробити через відсутність особи зі статусом потерпілого в цьому провадженні, здійснення досудового розслідування вказаного провадження не ґрунтується на законі.

Окрім наведених доводів, слідчий суддя вважає за необхідне зауважити на тому, що відповідно до ч. 5 с. 182 КПК України право збільшувати встановлений законом розмір застави належить суду або слідчому судді у виключних випадках, якщо буде встановлено, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою покладених на неї обов`язків, тоді як орган досудового розслідування має дотримуватися визначених в частині 5 с. 182 КПК України меж.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя вважає за необхідне залишити без задоволення клопотання слідчого

Керуючись ст. ст. 177-178, 182, 184, 193-196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції № 3 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_4 залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Запорізької області протягом п`яти днів з дня її оголошення

Слідчий суддя ОСОБА_1