ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6633/18
провадження № 1-кп/753/298/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"19" серпня 2020 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі колегії суддів:

під головуванням судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора по кримінальному провадженню № 0011301 від 23.10.2017 року про продовження строку дії запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; уродженця м. Києва, громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст. 115 КК України,

учасники кримінального провадження

прокурор - ОСОБА_6

захисник - ОСОБА_7 ,

обвинувачений - ОСОБА_5 ,

законний представник ОСОБА_8 ,
в с т а н о в и в:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва на розгляді перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Прокурор у судовому засіданні просила продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому на 60 діб, оскільки ризики, передбачені ст. 177 КПК України на даний час не відпали та продовжують існувати, а саме існує ризик втечі обвинуваченого, вчинення кримінального правопорушення, вплив на свідків у даному кримінальному провадженні.

Захисник ОСОБА_7 , яку підтримав обвинувачений, заперечувала проти заявленого клопотання, просила змінити ОСОБА_5 запобіжний захід на більш м"який.

Заслухавши думки учасників судового провадження, суд приходить до наступних висновків.
Пункт 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає право осіб, яких затримано або взято під варту, на перегляд процесуальних і матеріально-правових умов, які з точки зору Конвенції є суттєвими для забезпечення «законності» позбавлення їх свободи.
У пункті 79 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 року зазначено, що питання про те, чи є тривалість тримання під вартою обґрунтованою не можна вирішувати абстрактно. Воно має вирішуватися в кожній справі з урахуванням конкретних обставин, підстав, якими національні органи мотивували свої рішення, та належно задокументованих фактів, на які посилався заявник у своїх клопотаннях про звільнення з-під варти. Таке, що продовжується, тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають правило поваги до особистої свободи.
Відповідно до вимог ч.1 ст. 183 КПК України такий запобіжний захід як «тримання під вартою» є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Вирішуючи питання доцільності продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, обраного ОСОБА_5 суд враховує зазначені вище вимоги закону та обставини даної справи і вважає, що заявлені ризики, а саме ризик переховування від суду та продовження вчинення інших кримінальних правопорушень, оскільки раніше ОСОБА_5 вчиняв суспільне небезпечне діяння та в даний час обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, впливу на свідків з метою зміни їх показів, які виправдовують тримання ОСОБА_5 під вартою, не зменшилися.
Також, аналіз наведених обставин та положень закону дозволяє суду зробити висновок про те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

В зв`язку з викладеним суд вважає, що ОСОБА_5 слід продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Керуючись ст.ст. 176-178, 194, 199, 331 КПК України, суд

у х в а л и в:

Продовжити обраний відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого за ч.1 ст. 115 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор № 13» на 60 днів, тобто до 16 жовтня 2020 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3