ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 серпня 2021 року м. Чернівці

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Чернівецького апеляційного суду у складі:

судді - доповідача ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2
ОСОБА_3
при секретарі судового засідання ОСОБА_4
та сторін судового провадження:
прокурора ОСОБА_5
представника потерпілого - захисника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до ЄРДР №0000087 від 10 жовтня 2020 року відносно:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця та жителя АДРЕСА_1 , неодруженого, з освітою неповною середньою, не працюючого, раніше не судимого, -

У С Т А Н О В И Л А:

Короткий зміст апеляційної скарги і судового рішення суду першої інстанції.

На вирок Вижницького районного суду Чернівецької області від 09 червня 2021 року, потерпілий ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу.

Цим вироком ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця та жителя АДРЕСА_1 , неодруженого, з освітою неповною середньою, не працюючого, раніше не судимого, - визнано винним у скоєнні кримінального проступку, передбаченого за ч.1 ст. 125 КК України - штраф у розмірі 60 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1020 грн. в дохід держави.

ЄУНСС №713/2387/20 Головуючий в І інстанції: ОСОБА_9
Провадження №11-кп/822/301/21 Суддя - доповідач: ОСОБА_1
Категорія: ч.1 ст. 125 КК України
Цивільний позов ОСОБА_8 про відшкодування моральної шкоди від злочину - задоволено частково.

Вирішено стягнути з ОСОБА_7 на користь ОСОБА_8 2000 (дві) тисячі гривень моральної шкоди.

Вирішено питання речових доказів.

10 червня 2021 року Ухвалою Вижницького районного суду Чернівецької області виправлено описку допущену у вироці суду Вижницького районного суду від 09 червня 2021 року. Ухвалено визнати винним ОСОБА_7 у скоєнні кримінального проступку передбаченого за ч.1 ст. 125 КК України - штраф у розмірі 50 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 850 гривень в дохід держави.

Доводи апеляційної скарги учасника провадження.

Потерпілий ОСОБА_8 , у своїй апеляційній скарзі, вирок Вижницького районного суду Чернівецької області від 09.06.2021 року в частині визначення розміру завданої моральної шкоди у сумі 2000 грн., яка підлягає відшкодуванню, вважає незаконним та необґрунтованим. Вказує, що розмір завданої моральної шкоди, яка завдана йому кримінальним правопорушенням вчиненим обвинуваченим відносно нього становить не 2000 грн., а 30000 грн., як зазначалося ним у позовній заяві про відшкодування шкоди, так і під час судового розгляду.

Таким чином, оскаржуваний вирок в частині лише часткового задоволення цивільного позову є таким, що постановлений з порушенням норм матеріального права, має місце невідповідність судового рішення фактичним обставинам кримінального провадження.

Стверджує, що при постановлення рішення, суд не врахував глибину його душевних страждань, що стало підставою для ухвалення неправомірного вироку в частині визначення розміру завданої йому моральної шкоди.

Обставини, встановлені судом першої інстанції.

Обвинувачений ОСОБА_7 , 09.10.2020 року біля 22 год. 00 хв., перебуваючи по вул. Садовій с. Іспас Вижницького району, а саме неподалік господарства ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що розташоване за адресом: АДРЕСА_2 , де під час розмови із ОСОБА_8 , який є чоловіком останньої, на ґрунті ревнощів виникла суперечка. Під час якої ОСОБА_7 наніс ОСОБА_8 один удар кулаком в область обличчя з права, після чого останній впав на землю. ОСОБА_7 продовжуючи мету умисного заподіяння тілесних ушкоджень, наніс ОСОБА_8 ще серію ударів ногами по різним ділянкам його тіла та після чого взявши залізну биту почав наносити нею удари, а саме, один удар в грудну клітку та близько десяти ударів в різні частини тіла (ногах, плечах та голові), чим спричинив своїми діями ОСОБА_8 наступні тілесні ушкодження: садна в лівій скронево-тім`яній ділянці, по лівій поверхні шиї, по задній поверхні грудної клітки зліва в ділянці лівої лопатки, по передній поверхні лівого колінного суглобу, по передній поверхні правого колінного суглобу, синці в правій скуловій ділянці, по передній поверхні грудної клітки зліва в проекції 5-7 ребер по пригрудинній лінії, які відносяться до легких тілесних ушкоджень.

Позиції учасників апеляційного провадження в судових дебатах.

Захисник ОСОБА_6 в інтересах потерпілого ОСОБА_8 , в суді апеляційної інстанції підтримав подану останнім апеляційну скаргу, наполягав на її задоволенні з підстав наведених в ній. Просив змінити вирок суду першої інстанції в частині цивільного позову та стягнути з обвинуваченого ОСОБА_7 на користь потерпілого 30 000 грн. спричиненої моральної шкоди.

Прокурор, частково підтримала апеляційні вимоги потерпілого ОСОБА_8 та просила вирок районного суду змінити.

Мотиви, з яких апеляційний суд виходить при постановленні ухвали, і положення закону, яким керується.

Згідно приписів ч.4 ст. 405 КПК України, неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.

Враховуючи, що усі учасники судового розгляду були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, надали суду заяви про розгляд справи без їх участі, апеляційний суд вважає за можливе розглянути кримінальне провадження без участі обвинуваченого ОСОБА_7 , його захисника ОСОБА_11 та потерпілого ОСОБА_8 ..

Відповідно до вимог ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції вправі вийти за межі апеляційних вимог, якщо цим не погіршується становище обвинуваченого.

Згідно ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Цим вимогам закону вирок суду першої інстанції не відповідає.

Підставою для скасування або зміни судового рішення судом апеляційної інстанції, передбаченою ст.ст. 409, 412 КПК України, є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, тобто таке порушення, яке перешкодило чи могло перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

За змістом ст. 374 КПК України, резолютивна частина вироку, яким особа визнана винуватою, зокрема, має містити покарання, призначене по кожному з обвинувачень, що визнані судом доведеними та остаточну міру покарання, обрану судом.

Як вбачається із матеріалів кримінального провадження, вироком Вижницького районного суду Чернівецької області від 09.06.2021 р. ОСОБА_7 визнано винуватим у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 125 КК України та призначено йому покарання у виді штрафу в розмірі 60 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1020 грн. в дохід держави

Разом з тим, відповідно до матеріалів кримінального провадження, суд першої інстанції 10 червня 2021 року, в порядку ст. 379 КПК України, постановив ухвалу про виправлення описки, якою фактично вніс зміни до резолютивної частини зазначеного вироку, щодо розміру призначеного ОСОБА_7 покарання.

Так, згідно ч.1 ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Зі змісту вказаної статті вбачається, що однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторони, прізвища особи тощо).

Опискою вважається помилка, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Вирішення питання щодо допущених судом порушень при призначенні покарання віднесено до компетенції суду вищої інстанції і такі порушення не є опискою, яка може бути виправлена судом самостійно.

Аналогічна позиція викладена у постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 12 листопада 2020 р. (справа №127/8685/19).

Відтак, оскільки Ухвалою Вижницького районного суду Чернівецької області від 10.06.2021 року про виправлення описки, суд першої інстанції фактично замінив вид покарання з штрафу 1020 грн. на штраф в сумі 850 грн., тобто змінив суть прийнятого рішення, отже допустив істотне порушення вимог КПК України, вказана ухвала вважається нікчемною і підлягає скасуванню.

Таким чином, судом першої інстанції при постановлені вироку та ухвали про виправлення описки, допущенні істотні порушення вимог матеріального та процесуального права, що є підставою для їх скасування.

Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати.

Реалізуючи та дотримуючись загальних процесуальних засад кримінального провадження, що містяться у главі 2 КПК України, колегія суддів дійшла висновку про наявність істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили суду ухвалити законне і обґрунтоване рішення, що обумовлює необхідність скасування оскаржуваного вироку та призначення нового судового розгляду у суді першої інстанції.

Вирішуючи питання про подальший рух кримінального провадження після скасування вироку, колегія суддів виходить з наступного.

Порушення судом першої інстанції вищезазначених засад кримінального провадження та вимог п.2 ч.4 ст. 374 КПК України щодо змісту резолютивної частини обвинувального вироку не відноситься до передбаченого в ч.1 ст. 415 КПК України переліку підстав для призначення нового розгляду в суді першої інстанції.

Проте, відповідно до вимог ч.6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення КПК України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст. 7 КПК України.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 409 КПК України, підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

Допущені судом першої інстанції порушення вимог кримінального процесуального законодавства колегія суддів, відповідно до ч. 1 ст. 412 КПК України, визнає істотними та такими, які перешкодили суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, що є підставою для скасування вироку та ухвали районного суду.

Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 409, ч.1 ст. 412, 413, 418, 419, ч.4 ст. 532 КПК України, колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Чернівецького апеляційного суду, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу потерпілого ОСОБА_8 залишити без задоволення.

Вирок Вижницького районного суду Чернівецької області від 09 червня 2021 року щодо ОСОБА_7 , обвинуваченого за ч.1 ст. 125 КК України скасувати та призначити новий розгляд в суді першої інстанції.

Ухвалу Вижницького районного суду Чернівецької області від 10 червня 2021 року про виправлення описки скасувати.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3