Справа № 740/2509/21
Провадження № 1-кс/740/759/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2021 року м.Ніжин

Слідча суддя Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 та її представника адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИЛА:

07.05.2021 до слідчого судді Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області надійшло клопотання у кримінальному провадженні №0000384 про скасування арешту, в якому заявники просять зобов`язати старшого слідчого СВ Ніжинського РВП ГУНП В Чернігівській області майора поліції ОСОБА_5 або іншого слідчого, який здійснює розслідування у вказаному кримінальному провадженні №0000384 передати ОСОБА_3 транспортний засіб «Mercedes-Benz C180», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , кузов номер НОМЕР_2 , для відповідного зберігання.

ОСОБА_3 та її представник у судове засідання не з`явилися, клопотань про відкладення розгляду справи від них не надходило. проте суду надано заяву про розгляд клопотання про скасування арешту майна у їх відсутність, просять клопотання про скасування арешту на майно задовольнити у повному обсязі за викладеними у ньому підставами.

Слідчий у судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву про розгляд справи без його участі, проти передачі автомобіля на зберігання ОСОБА_3 заперечує, оскільки досудове розслідування триває, проводиться судового-медична експертиза по ОСОБА_6 по встановленню ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, отриманих нею внаслідок ДТП. Якщо у останньої буде встановлено середньої тяжкості чи тяжкі тілесні ушкодження, то може виникнути необхідність проведення експертного дослідження автомобіля марки «Mercedes-Benz C180» р.н. НОМЕР_1 .

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, неявка учасників розгляду клопотання не перешкоджає розгляду клопотання.

Застосування технічних засобів фіксування кримінального провадження під час розгляду клопотання не здійснювалось відповідно до частини першої ст.107 КПК України.

Вивчивши зміст клопотання та додані до нього документи на обґрунтування заявленого клопотання, слідчий суддя вважає, що заявлене порядку ст.174 КПК України клопотання про скасування арешту майна не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

В ході судового розгляду клопотання встановлено, що в провадженні слідчого СВ Ніжинського РВП ГУНП в Чернігівської області перебуває кримінальне провадження внесене 01.05.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000384 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України.

В ході досудового розслідування по даному кримінальному провадженню, постановою слідчого Ніжинського відділу поліції ГУНП в Чернігівській області від 01.05.2021 вказаний автомобіль марки «Mercedes-Benz C180» р.н. НОМЕР_1 визнано речовим доказом та ухвалою слідчого судді Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 07.05.2021 на автомобіль марки «Mercedes-Benz С-180» реєстраційний номер НОМЕР_1 кузов номер НОМЕР_2 , що зареєстрований відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серія НОМЕР_3 на ОСОБА_3 та автомобіль марки «OPEL Meriva» з іноземною реєстрацією реєстраційний номер НОМЕР_4 номер кузова НОМЕР_5 , який перебував у володінні ОСОБА_6 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу водієм не надано та відомості про власника транспортного засобу відсутні накладено арешт.

Дана ухвала слідчого судді не оскаржувалась.

Згідно ч.4 ст.41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно ч.4 ст.174 КПК України суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Під час вирішення питання про наявність підстав для застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження необхідно враховувати практику Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ), яка визначає, що ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована ЄСПЛ у справі «Броньовський проти Польщі» від 22 червня 2004 року. У рішеннях ЄСПЛ у справах «ОСОБА_5 проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст.1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також Європейський суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття таких заходів.

Виходячи з розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, приймаючи до уваги наслідки арешту майна для його власника та враховуючи, що кримінальне провадження не закінчено, слідчий суддя приходить до висновку, що втручання у права власника, володільця майна шляхом накладення арешту із встановленням заборони розпоряджатися та відчуження на даний час залишається співрозмірним з потребами кримінального провадження на даному етапі.

Враховуючи, що на теперішній час у подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, потреба не відпала, оскільки кримінальне провадження не закрито провадженням та досудове розслідування триває, а інших обставин та доказів, що обґрунтовують та доводять відсутність потреби в подальшому застосуванні арешту вищевказаного майна, заявниками суду не надано та в судовому засіданні не доведено, тому клопотання про скасування арешту на майно задоволенню не підлягає.

Також слідчий суддя роз`яснює, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за відповідним клопотанням, якщо буде доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 170, 173, 174, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

у задоволенні клопотання ОСОБА_3 та її представника адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1