г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 213/3646/20
Номер провадження 1-кс/213/830/20
У Х В А Л А
13 жовтня 2020 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засіданні ОСОБА_2 , розглянув в судовому засіданні матеріали клопотання слідчої СВ Інгулецького ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке подане в межах кримінального провадження №0000669 від 11 жовтня 2020 року за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:
Слідча звернулася до суду з вищезазначеним клопотанням, яке погоджено прокурором Криворізької місцевої прокуратури №1

ОСОБА_4 клопотанні зазначила, що проведеним досудовим розслідуванням кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000669 від 11 жовтня 2020 року, за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України, встановлено, що 10 жовтня 2020 року в період часу з 12:00 год. по 16.30 год., особа, повні анкетні дані котрої встановлюються, з дозволу власника перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 шляхом вільного доступу таємно, повторно, викрала мобільний телефон ТМ "Xiaomi" RedMi 6А із чохлом силіконовим, флеш-картою об`ємом 32 Гб та сім-картою мобільного оператора ПрАТ "Київстар", чим завдала потерпілій ОСОБА_5 матеріального збитку.

Слідча в клопотанні зазначає, що 11 жовтня 2020 року в ході проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 виявлено пакет полімерний червоного кольору із зображенням квітів та написом "Conglatulations", в середині якого знаходиться картонна коробка коричневого кольору, в середині якої знаходиться три флакони фарби ТМ «TATTOINK» та саморобний пристрій для нанесення тату на шкіру, які упаковано в спецпакет НПУ№ЕХР0351557 та вилучено. Крім того, у приміщенні кімнати виявлено куртку чоловічу чорного кольору з написом «Bench.», яку упаковано в спецпакет НПУ№ЕХР0351555.

Вказала, що відповідно до протоколу допиту потерпілої ОСОБА_5 10 жовтня 2020 року, близько 10.30 год. до неї додому за місцем мешкання: АДРЕСА_1 прийшов у гості гр. ОСОБА_6 , який мав їй зробити татуювання, для чого останній взяв з собою машинку, яка робить тату. Однак потерпіла вирішила відпочити, попросивши ОСОБА_7 почекати у себе вдома. Прокинувшись близько 16.00 год. потерпіла виявила, що гр. ОСОБА_8 відсутній, однак його особисті речі залишилися. При цьому потерпіла виявила, що відсутній її мобільний телефон ТМ "Xiaomi" RedMi 6А із чохлом силіконовим, флеш-картою об`ємом 32 Гб та сім-картою мобільного оператора ПрАТ "Київстар".

Оскільки виявлені під час огляду місця події особисті речі гр. ОСОБА_9 можна використати як доказ присутності гр. ОСОБА_9 на місці вчинення злочину по вищевказаному кримінальному провадженню та оскільки наявні ризики приховування, зникнення, знищення, використання, перетворення, передачі, відчуження майна просить накласти арешт на пакет полімерний червоного кольору із зображенням квітів та написом Conglatulations з картонною коробкою коричневого кольору, в середині якої знаходиться три флакони фарби ТМ «TATTOINK» та саморобний пристрій для нанесення тату на шкіру, які упаковано в спецпакет НПУ№ЕХР0351557 та куртку чоловічу чорного кольору з написом «Bench.», яку упаковано в спецпакет НПУ№ЕХР0351555.

Особи, які викликались в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду клопотання повідомлені. Слідча надала до суду заяву з проханням розглянути клопотання про накладення арешту без його участі, просить його задовольнити.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідив матеріали, з`ясував обґрунтованість та підставність клопотання та перевірки його доказами, приходжу до такого.

Ч.1 ст. 98 КПК України передбачено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.1 ст.167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ч.3 ст.168 КПК України слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол, копія якого надається особі, у якої вилучено майно, або її представнику.

Відповідно до ч.7 ст.237 КПК України вилучене 11 жовтня 2020 року під час огляду місця події майно є тимчасово вилученим майном.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Метою накладання арешту на вищевказане майно є збереження речових доказів, а саме запобігання його приховуванню, пошкодженню, псуванню, знищенню, перетворенню, відчуженню.
Підставою для арешту майна є те, що наявні достатні підстави вважати, що вилучене майно є речовими доказами, що містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, передбаченого ч. 3 ст.246 КК України.

Враховуючи вищевикладене, оскільки, вилучені під час огляду речі по даному кримінальному провадженню являються речовими доказами та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та для запобігання можливості їх приховування та пошкодження, псування, знищення, вважаю клопотання підлягає задоволенню.
В той же час роз`яснюю, що у відповідності до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

На підставі вищенаведеного, керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-175, 309, 369-372 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчої СВ Інгулецького ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке подане в межах кримінального провадження №0000669 від 11 жовтня 2020 року за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на пакет полімерний червоного кольору із зображенням квітів та написом Conglatulations з картонною коробкою коричневого кольору, в середині якої знаходиться три флакони фарби ТМ «TATTOINK» та саморобний пристрій для нанесення тату на шкіру, які упаковано в спецпакет НПУ№ЕХР0351557 та куртку чоловічу чорного кольору з написом «Bench.», яку упаковано в спецпакет НПУ№ЕХР0351555, що належать ОСОБА_6 , вилучені 11 жовтня 2020 року під час проведення огляду місця події - приміщення кімнати АДРЕСА_2 з позбавленням права на їх відчуження, розпорядження та користування.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1