У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"23" липня 2020 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , ознайомившись зі змістом клопотання представника ТОВ «Дельта Строй Плюс» - адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002035 від 04.08.2016 року,

УСТАНОВИВ:

До слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва надійшло клопотання представника ТОВ «Дельта Строй Плюс» - адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002035 від 04.08.2016 року.
Дослідивши матеріали клопотання, вважаю, що його слід повернути заявнику з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів клопотання, ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 09 жовтня 2018 року, накладено арешт серед іншого на грошові кошти, що знаходяться на рахунках ТОВ «Дельта Строй Плюс»» (), відкритих у ПАТ «ПУМБ» та ПАТ «КБ «ЗЕМЕЛЬНИЙ КАПІТАЛ».
З матеріалів доданих до клопотання вбачається, що досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0002035 здійснювалось Прокуратурою м. Києва, яка знаходиться в Печерському районі м. Києва.
Крім того, з 20 листопада 2019 року прокуратура не є органом досудового розслідування відповідно до ст. 38 КПК України, а яким органом досудового розслідування здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002035 представником ТОВ «Дельта Строй Плюс» не зазначено.
За змістом частини 1, 2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
За нормами КПК вбачається, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (п.18 ч.1 ст. 3, ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244, ч. 10 ст. 290 КПК України), з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України правильним є застосування зазначеного правила і до розгляду клопотань та скарг, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом, в тому числі клопотань, поданих в порядку ст. 174 КПК України.
Пунктом 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 9, 170-175, 304, 305 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника ТОВ «Дельта Строй Плюс» - адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002035 - повернути.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_3