Ухвала
іменем України
17 вересня 2020 року
м. Київ
справа № 490/2403/18
провадження № 51-2645впс19
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши в судовому засіданні подання Миколаївського апеляційного суду

про направлення до іншого апеляційного суду матеріалів кримінального провадження № 0000333 стосовно ОСОБА_4 і ОСОБА_5 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3

ст. 186 КК, з апеляційними скаргами захисників ОСОБА_6 і ОСОБА_7

в інтересах ОСОБА_4 та з апеляційними скаргами обвинувачених ОСОБА_4 і ОСОБА_5 на вирок Центрального районного суду міста Миколаєва

від 12 травня 2020 року,
встановив:
До Верховного Суду надійшло подання в порядку ст. 34 КПК, мотивоване тим, що для розгляду вищезазначеного провадження в Миколаївському апеляційному суді неможливо утворити склад колегії суду на підставах, визначених ст. 76 цього Кодексу.

Учасникам судового провадження було повідомлено про час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень та клопотань про відкладення дати розгляду подання

не надійшло.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши наведені у поданні доводи, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів дійшла наступного висновку.
Згідно з ч. 1 ст. 32 КПК кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення.
Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду.

З наданих до суду матеріалів провадження вбачається, що за вироком Центрального районного суду міста Миколаєва від 12 травня 2020 року ОСОБА_4 визнано винуватим і засуджено за ч. 3 ст. 186, ч. 1 ст. 71 КК до покарання у виді позбавлення волі на строк 7 років 6 місяців; ОСОБА_5 визнано винуватим і засуджено за ч. 3

ст. 186 цього Кодексу до покарання у виді позбавлення волі на строк 5 років.
Не погоджуючись із указаним вироком, захисники і обвинувачені подали апеляційні скарги.
Згідно з протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 вересня 2020 року призначення суддів не відбулось, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.
Відповідно до звіту щодо неможливості автоматизованого розподілу справи між суддями від 10 вересня 2020 року розподіл провадження між суддями не відбувся через те, що в судовій палаті з розгляду кримінальних справ Миколаївського апеляційного суду здійснюють правосуддя четверо суддів ( ОСОБА_8 ,

ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 ), двоє з яких

( ОСОБА_8 та ОСОБА_11 ) брали участь у цьому кримінальному провадженні під час досудового розслідування, що у силу ч. 1 ст. 76 КПК позбавляє їх права повторно розглядати це кримінальне провадження.
Згідно із засадами автоматизованої системи документообігу суду в Миколаївському апеляційному суді, затверджених Рішенням зборів суддів Миколаївського апеляційного суду від 2 жовтня 2018 року (зі змінами від 16 липня 2020 року) визначено склад постійно діючої колегії суддів, а також установлено, що у разі неможливості АСДС визначити склад колегії суддів при оскарженні ухвали слідчого судді (11-СС) та оскарженні ухвали судді щодо продовження строків тримання під вартою, постановленою під час судового провадження у суді 1-ої інстанції до ухвалення судового рішення по суті (11-КП категорія продовження строків), розгляду подання місцевого суду або клопотання сторін щодо направлення кримінального провадження з одного суду до іншого (11-П), з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, через відсутність необхідної кількості суддів, склад колегії суддів, окрім судді-доповідача по справі, визначається за допомогою АСДС з числа слідчих суддів: ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 .
З урахуванням наведеного, оскільки в даному випадку в апеляційному порядку оскаржується судове рішення по суті (вирок), виконати розподіл даних матеріалів кримінального провадження неможливо через розподіл справи лише між двома суддями зі складу постійно діючої колегії ( ОСОБА_9 та ОСОБА_10 ),

які зможуть брати участь у її розгляді.

Таким чином, указані обставини унеможливлюють виконання Миколаївським апеляційним судом вимог ч. 4 ст. 31 КПК щодо забезпечення здійснення розгляду провадження колегіально судом у складі не менше трьох суддів, що відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК є підставою для передачі зазначеного провадження на розгляд до іншого апеляційного суду.

Зважаючи на вищевказане, колегія суддів дійшла висновку про необхідність задоволення подання апеляційного суду й направлення матеріалів кримінального провадження № 0000333 стосовно ОСОБА_4 і ОСОБА_5 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3

ст. 186 КК на розгляд до Херсонського апеляційного суду як найбільш територіально наближеного.

Керуючись статтями 32, 34 КПК, Суд
постановив:
Подання Миколаївського апеляційного суду задовольнити.
Матеріали кримінального провадження № 0000333 стосовно

ОСОБА_4 і ОСОБА_5 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК, з апеляційними скаргами захисників ОСОБА_6 і ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_4 та з апеляційними скаргами обвинувачених ОСОБА_4 і ОСОБА_5 на вирок Центрального районного суду міста Миколаєва від 12 травня 2020 року направити з Миколаївського апеляційного суду до Херсонського апеляційного суду для розгляду по суті.

Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3