Справа № 461/9023/20
Провадження № 1-кс/461/472/21
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу

21.01.2021 року слідчий суддя Галицького районного суду міста Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Борислав Львівської області, громадянина України, директора та учасника ТОВ «Група Спецтехнологія», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

встановив:

Слідчим управлінням ГУ НП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000390 від 13.05.2020 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 358 КК України.
Старший слідчий в особливо важливих справах відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 , за погодженням прокурора Львівської обласної прокуратури, звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , покликаючись на те, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого злочину, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду; знищити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення, що унеможливлює застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу та свідчить про необхідність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Враховуючи характер інкримінованих злочинних дій та розмір заподіяної злочином шкоди, просить визначити підозрюваному розмір застави в сумі 4 423 864 гривень.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, з мотивів, наведених у ньому.

Підозрюваний та його захисник, кожен окремо, клопотання заперечили, з мотивів необгрунтованості. У разі задоволення клопотання просили врахувати матеріальний стан підозрюваного та зменшити розмір застави.

Подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.184 КПК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 1 ст. 177 КПК України). Частиною 2 ст.177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігти ризикам, передбачених у вказаній статті.

Органом досудового розслідування дії підозрюваного кваліфікуються за ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 358 КК України, за викладених у повідомленні про підозру обставин.
Згідно приписів ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини зазначає, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими самими переконливими як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи суто висунення обвинувачення, що здійснюється на наступній стадії процесу. Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин справи.

Пред`явлена ОСОБА_7 підозра обґрунтовується статутом ТОВ «Група Спецтехнологія» в редакції від 24.04.2018, наказом № 3-000000000 від 23.12.2015 року, згідно з яким ОСОБА_4 обіймає посаду директора ТОВ «Група Спецтехнологія»; договором на проведення оцінки майна від 05.02.2020 року, укладеного між ГУДПС у Львівській області та ТОВ «Західний регіональний консалтинг центр», звітом про оцінку майна магістральної теплової мережі від котельні ЧЦЗФ до м. Соснівка (інвентарний № 1033) станом на 14.02.2020 року; сертифікатом № 763/17 суб`єкта оціночної діяльності від 31.07.2017 року; сертифікатом № ЕОк-06 від 27.06.2001 року; свідоцтвом про реєстрацію в Державному реєстрі оцінювачів № 3886 від 07.11.2002 року; актом технічного стану труб, що були у використанні (теплопостачання м. Соснівки від ТЕБ ЧЦЗФ), та знаходяться у власності КП «Червоноградтеплокомуненерго» від 12.02.2020 року; інвентарною карточкою обліку основних засобів форми № 03-6; листом Фізико-механічного інституту ім. Г.В. Карпенка від 01.12.2020 року № 88-Д/576; договором № 40/03-20 купівлі-продажу майна, що перебуває у податковій заставі від 27.03.2020 року; протоколом № 1 цільового аукціону від 27.03.2020 року; актом приймання-передачі майна, що перебувало у податковій заставі від 01.07.2020; протоколами про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії; довідкою спеціаліста Західного офісу Держаудитслужби від 21.12.2020 року.

На даній стадії слідчим та прокурором наведено переконливість фактів того, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у скоєнні правопорушення, яке йому інкримінується.

Беручи до уваги вагомість наявних доказів, того, що ОСОБА_7 аргументовано підозрюється у вчиненні інкримінованого злочину, зважаючи на особу підозрюваного, його вік та стан здоров`я, майновий стан, ступінь соціальних зв`язків, сімейне становище, те, що останній має на утриманні дружину, яка має інвалідність, двох неповнолітніх дітей, батьків похилого віку, характер інкримінованих злочинів один з яких, відповідно до ч. 6 ст. 12, примітки до ст. 45 КК України відноситься до категорії особливо тяжких корупційних злочинів, що може спонукати підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду; знищити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення, приходжу до переконання, що обставини визначені ст. 177 КПК України у світлі наявних даних про особу підозрюваного та характер вчинення злочину, в якому він підозрюється відповідають конкретним обставинам справи на даному етапі кримінального провадження.
У даному конкретному випадку, ризики визначені ст. 177 КПК України є обґрунтованими, оскільки підтверджуються наявними матеріалами, як і інші обставини визначені ч. 1 ст. 194 КПК України.
Крім цього, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному, у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованих злочинів, в сукупності з іншими встановленими в ході розгляду клопотання обставинами, з огляду на вірогідність переховування від органів досудового розслідування, незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню, підтверджує наведені ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки на даний час у кримінальному провадженні не проведено усіх необхідних слідчих дій.
Приймаючи рішення за клопотанням, враховую також практику Європейського суду з прав людини, згідно якої тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.

Перевіряючи доводи клопотання на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, вважаю, що такі є вмотивованими.

З урахуванням наведеного, оцінивши наявні у клопотанні докази з точки зору їх належності, допустимості, достовірності, достатності та взаємозв`язку, приходжу до висновку про необхідність застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищенаведеним у справі ризикам. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є співмірним існуючим ризикам, відповідає особі підозрюваного та тяжкості пред`явленої йому підозри, зможе забезпечити виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків, а відтак є необхідним за даних обставин та відповідає характеру кримінального провадження.

На підставі ч.3 ст.183, ч. 5 ст. 182 КПК України, з врахуванням особи підозрюваного, інших обставин встановлених під час розгляду клопотання, в тому числі обставин визначених ст. 178 КПК України, матеріального та сімейного становища підозрюваного, вважаю за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, достатньої для забезпечення виконання ним своїх процесуальних обов`язків, у сумі 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 340 500 гривень, оскільки запропонований слідчим розмір застави належним чином, в тому числі відповідними засобами доказування, не обґрунтований та виходячи з обставин встановлених в ході розгляду клопотання є завідомо непомірним для підозрюваного. Посилання слідчого та прокурора на ймовірний розмір збитків або отриманих незаконних прибутків не співставлені з тим фактом, що матеріали клопотання не містять належних доказів з приводу розподілу цих ймовірних прибутків між співучасниками, а також не доводять того, що саме підозрюваний спричинив такі збитки або отримав незаконні прибутки у розмірі наведеному слідчим.

Відтак клопотання в цій частині підлягає до частково задоволення.

Керуючись ст.ст.176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197 КПК України, -

постановив:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.

На підставі ч.3 ст.183 КПК України, визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обов`язків підозрюваним ОСОБА_4 у сумі 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 340 500 гривень.

Підозрюваний ОСОБА_4 , інші особи як заставодавці мають право внести заставу у вказаному розмірі у будь-який момент протягом строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення застави покласти ОСОБА_4 наступні обов`язки:

1.Прибувати до слідчого, прокурора в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, слідчого судді або суду за першим викликом;

2.Не відлучатися з Львівської області без дозволу слідчого, прокурора в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, слідчого судді або суду;

3.Повідомляти слідчого, прокурора в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, слідчого суддю або суд про зміну свого місця проживання;

4.Утримуватися від спілкування з ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 .

5.Здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у разі наявності таких.

Роз`яснити підозрюваному його обов`язки та наслідки їх невиконання.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурора Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Строк дії ухвали до 20 березня 2021 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1