УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 грудня 2020 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні №0007387 від 26.11.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України,

В С Т А Н О В И Л А:
10 грудня 2020 року прокурор Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_3 звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0007387 від 26.11.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України, про арешт майна, а саме корпоративних прав Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОЗРІННЯ» ().

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає про те, що у провадженні слідчого відділення ВП №1 Шевченківського УП ГУНП в м. Києві здійснюється досудове розслідування, у кримінальному провадженні №0007387 від 26 листопада 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Підставою внесення відомостей до ЄРДР слугувала заява ОСОБА_4 , директора ТОВ «ПРОЗРІННЯ» (код 43639634), щодо шахрайських дій осіб, які полягають у заволодінні чужим майном, а саме земельними ділянками що належать ТОВ «ПРОЗРІННЯ» (код 43639634) та корпоративними правами зазначеної юридичної особи.

В ході досудового розслідування встановлено, що 07.10.2020, згідно акту приймання-передачі часток статутному капіталі ТОВ «ЦАРЗЕН» (код 43639634), на той момент представник одноосібного учасника зазначеного товариства ОСОБА_5 , в особі ОСОБА_6 , передала свою частку у статутному капіталі товариства гр. ОСОБА_4 та ОСОБА_7 . 07.10.2020 року, ТОВ «ЦАРЗЕН» (код 43639634) змінило найменування на ТОВ «ПРОЗРІННЯ» (код 43639634), згідно статуту якого власниками рівноцінної частки в 50 % стали ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , з формуванням статутного капіталу в розмірі 200 000 000 гривень.

09.10.2020 між ТОВ «ПРОЗРІННЯ» (код 43639634) та ТОВ «Фінансова компанія «МАРЕ»» укладено договір про надання фінансового кредиту № МАР-09/10-01-к, та отримано кредит в розмірі 39 036 557 з цільовим призначенням на придбання земельних ділянок згідно даного договору.

10.10.2020 року, між ТОВ «ПРОЗРІННЯ» (код 43639634) та ТОВ «Б.М.К.-Білдінг» код. 35532412, укладено договори купівлі-продажу земельних ділянок у кількості 24 земельні ділянки розташовані в Вишгородському районі, Київської області, а саме земельні ділянки з вказаними кадастровими номерами:

:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:1800:38:140:1800:38:140:1800:38:140:1800:38:140:1800:38:140:1800:38:140:1800:38:140:0567

09.11.2020 державний реєстратор Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації вніс зміни щодо складу засновників ТОВ «ПРОЗРІННЯ» (код 43639634), згідно акту приймання-передачі часток у статутному капіталі ТОВ «ПРОЗРІННЯ» (код 43639634) від 27 жовтня 2020 року. Згідно даного акту що був посвідчений нотаріусом КМНО ОСОБА_8 , та виконаний на нотаріальному бланку серії НОМЕР_1 , ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , передали свої частки у статутному капіталі ТОВ «ПРОЗРІННЯ» (код 43639634), гр. ОСОБА_9 .

Допитані в якості потерпілого ТОВ «ПРОЗРІННЯ» (код 43639634) ТОВ «ПРОЗРІННЯ» (код 43639634) ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , заперечили факт підписання даного документу та повідомили що зміни в складу товариства відбулися без їх відома та особою яка їм не відома.

Допитаний в якості свідка приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_8 заперечив факт посвідчення підписів ОСОБА_4 та ОСОБА_7 на акті 01/20 приймання-передачі часток у статутному капіталі ТОВ «ПРОЗРІННЯ» (код 43639634) від 27 жовтня 2020 року. Згідно відповіді нотаріуса за вих. 666 від 01-16 від 01.12.2020 року, 27.10.2020 року, за реєстровими №№ 3650, 3651, нотаріусом було засвідчено підписи ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , на акті приймання-передачі від 27 жовтня 2020 року, предметами передачі якого було технічне обладнання.

В ході розслідування, було встановлено, що 10.11.2020 року, нотаріусом КМНО ОСОБА_11 посвідчено підписи ОСОБА_12 (в особі ТОВ «НВК «НОВА ХВИЛЯ») та ОСОБА_9 (в особі ТОВ «ПРОЗРІННЯ» (код 43639634)), в акті прийому-передачі часток у статутному капіталі, щодо передачі частки в статутному капіталів ТОВ «НВК «НОВА ХВИЛЯ» що у грошовому еквіваленті становить 25 500 000 гривень, на користь ТОВ «ПРОЗРІННЯ» (код 43639634), та внесено відповідні зміни до реєстру.

Рішенням № 03/2020 від 11.11.2020 року, посвідченого нотаріусом КМНО ОСОБА_13 , одноосібний власник частки у розмірі 100% ТОВ «ПРОЗРІННЯ» (код 43639634), ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вирішив надати згоду на формування Статутного капіталу ТОВ «НВК «НОВА ХВИЛЯ» код. 43884455, у розмірі 25 500 000, грн, за рахунок внесення до статутного капіталу ТОВ «ПРОЗРІННЯ» нерухомого майна, а саме земельних ділянок з кадастровими номерами:

:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:6800:38:140:1800:38:140:1800:38:140:1800:38:140:1800:38:140:1800:38:140:1800:38:140:1800:38:140:0567

11.11.2020 року, відповідно до актів №№ 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 23 видавником яких ТОВ «НВК «НОВА ХВИЛЯ», в особі директора ОСОБА_12 , прийняв зазначені земельні ділянки як внесок до статутного капіталу ТОВ «НВК «НОВА ХВИЛЯ».

Рішенням відділу у Вишгородському районі ГУ Держгеокадастру у Київській області, земельна ділянка :38:140:1114 згідно заяви ОСОБА_4 , була розділена на три земельні ділянки з присвоєнням нових кадастрових номерів :38:140:7461; :38:140:7462 та :38:140:7463, які в подальшому згідно рішення № 01/2020 ТОВ «НВК «ПЕРША ХВИЛЯ», код. 43912068, передані в якості статутного капіталу зазначеного товариства, власником статутного капіталу якого є ТОВ «ПРОЗРІННЯ» (код 43639634).

Тим самим, невстановлені особи здійснили відчуження нерухомого майна у спосіб використання підроблених документів та діючи без надання на те відповідних повноважень, заподіявши тим самим збитків потерпілим у особливо великих розмірах. Відповідно до відомостей що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ТОВ «НВК «ПЕРША ХВИЛЯ», код. 43912068 місце знаходження реєстраційної справи юридичної особи зазначено Печерська районна в місті Києві державна адміністрація.

02.12.2020 постановою заступника СВ ВП №1 Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_14 корпоративні права ТОВ «ПРОЗРІННЯ» () визнано речовим доказом.

На підставі викладеного, з метою забезпечення збереження речових доказів - корпоративних прав, набутих в результаті вчинення кримінального правопорушення, повернення їх законному власнику, виникла необхідність у накладенні арешту на корпоративні права ТОВ «ПРОЗРІННЯ» ().

Прокурор Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, повідомлялася про час та дату розгляду клопотання завчасно та належним чином. Через канцелярію суду надійшла заява прокурора Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_3 про розгляд клопотання без її участі.

Разом з тим, до початку судового розгляду, на електронну пошту суду надійшла заява прокурора Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_3 , у якій остання просила не повідомляти власників майна про розгляд вказаного клопотання, з метою недопущення подальшого відчуження майна.

Враховуючи те, що майно, на яке прокурор просить накласти арешт не було тимчасово вилучене та розгляд справи без власника майна є необхідним з метою забезпечення арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку про розгляд вищевказаного клопотання без повідомлення про його розгляд власників майна.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що воно не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно з ст.ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Правилами частини 10 статті 170 КПК України встановлено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно з частиною третьою статті 170 КПК України арешт накладається на майно за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Поняттям "предмет" позначаються фізичні тіла, пристосовані людиною до своїх потреб, "тілом" називається будь-який матеріальний об`єкт, який має просторово визначену форму. Поняттям "речовина" охоплюються всі матеріальні утворення, які перебувають в рідкому, твердому чи газоподібному стані. Рівнозначним йому може бути поняття, яке більше притаманне офіційно-діловому стилю мови - "матеріальні об`єкти".

Тобто, відповідно до статті 98 КПК України речовими доказами є саме матеріальні об`єкти.

Таким чином, арешт з метою забезпечення збереження речових доказів на підставі п.1 ч.2 ст. 170 КПК України накладається виключно на майно (матеріальні об`єкти) у передбачених випадках.

Як вбачається зі змісту клопотання про арешт майна, прокурор просить накласти арешт на корпоративні права Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОЗРІННЯ» ().

Однак, відповідно до положень ст.167 ГК України: корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Отже, проаналізувавши зазначені норми закону, слід прийти до висновку про те, що корпоративні права не є майном за його суттю, не являються матеріальними об`єктами, а тому не можуть відповідати критеріям речових доказів в розумінні ст.98 КПК України та мати якесь доказове значення взагалі та конкретно для кримінального провадження №0007387.

Крім того, для накладення арешту на майно на підставі п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, слідчий або прокурор, повинен довести наявність достатніх підстав вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього кодексу.

Однак, клопотання про арешт майна та матеріали кримінального провадження, які є у розпорядженні слідчого судді, не містять обґрунтування необхідності накладення арешту на вищевказане майно, а також можливості використання вказаного майна як доказу у кримінальному провадженні №0007387.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя прийшов до висновку, що прокурором не доведено підстави і мету відповідно до положень ст. 170 КПК України для накладення арешту на майно, зазначене у клопотанні.

Керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И Л А :
Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0007387 від 26.11.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України, залишити без задоволення.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1