Провадження № 1-кс/127/7155/20
У Х В А Л А
Іменем України
05 серпня 2020 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання дізнавача - інспектора сектору дізнання Вінницького відділу поліції головного управління Національної поліції у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач - інспектор сектору дізнання Вінницького відділу поліції головного управління Національної поліції у Вінницькій області лейтенант поліції ОСОБА_3 28.07.2020 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором, про арешт майна.

Клопотання мотивоване тим, що сектором дізнання Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області проведено досудове розслідування по факту виявлення та вилучення у гр. ОСОБА_4 подрібненої речовини зеленого кольору рослинного походження.

В ході огляду місця події за адресою: м. Вінниця, вул. Пирогова 109, за участю гр. ОСОБА_4 , останній добровільно видав слідству паперовий та поліетиленовий згортки у яких знаходилась висушена подрібнена речовина зеленого кольору рослинного походження. Як пояснив ОСОБА_4 дана речовина являється наркотичною речовиною "Канабіс".

За даним фактом 28.07.2020 Вінницьким відділом поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області розпочато досудове розслідування, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000108 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що 27.07.2020 працівниками УПП було зупинено громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 в якого під час проведення поверхневої перевірки було виявлено та вилучено поліетиленовий згорток із подрібненою речовиною рослинного походження, зеленого кольору.

У зв`язку з виявленням під час огляду вказаних вище речей, є достатні підстави вважати, що вони відповідно до п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України є використаними як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди, є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Вказані речі мають істотне значення для кримінального провадження, оскільки безпосередньо містять сліди злочину та можуть бути використані під час проведення судових експертиз, інших слідчих дій для з`ясування дійсних обставин події.

Арешт вказаних речей, які вже вилучені, необхідний для попередження зміни чи знищення їх властивостей в результаті використання третіми особами, що може призвести до втрати ними значення речового доказу та перешкодить встановленню істини у провадженні.

При цьому є достатні підстави вважати, що виявлені в ході огляду вищеперераховані речі є забороненими у обігу та мають значення для досудового розслідування і можуть бути доказами під час судового розгляду. Також є необхідність винесення постанови про призначення судової експертизи матеріалів, речовин та виробів.

З огляду на викладене дізнавач звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

Дізнавач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, однак 05.08.2020 звернувся до суду із заявою про розгляд справи у його відсутність, у якій також зазначив, що вказане клопотання підтримує в повному обсязі.
Власник вилученого майна про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений слідчим належним чином, однак в судове засідання не з`явився.
Суд вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність учасників процесу відповідно до вимог частини першої статті 172 КПК України.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Враховуючи те, що учасники процесуальної дії в судове засідання не з`явились, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.
Дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим, а відтак підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з частиною першою статті 40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого.

Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з абзацом 2 частини першої статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною першою статті 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

З матеріалів справи вбачається, що Вінницьким відділом поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000108 від 28.07.2020, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Як зазначено дізнавачем у клопотанні, 27.07.2020 працівниками УПП було зупинено громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 в якого під час проведення поверхневої перевірки було виявлено та вилучено поліетиленовий згорток із подрібненою речовиною рослинного походження, зеленого кольору.

Наведені обставини підтверджуються протоколом огляду місця події від 27.07.2020.

Постановою дізнавача від 28.07.2020 вилучені речі визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Згідно з пунктом першим частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Наведене свідчить про те, що вищевказана річ, яку було вилучено під час огляду є тимчасовим вилученим майном та відповідно до статті 98 КПК України має значення речового доказу у кримінальному провадженні, оскільки містить відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на дане майно слід накласти арешт.
Крім того, на думку суду, на час розгляду клопотання є достатні підстави вважати, що виявлені в ході огляду вищеперераховані речі є забороненими в обігу та мають значення для досудового розслідування і можуть бути використані як докази під час судового розгляду, а також бути предметом дослідження при проведенні судових експертиз.

Таким чином, з метою з`ясування дійсних обставин події кримінального правопорушення, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження майна на час досудового розслідування та забезпечення його схоронності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання дізнавача про накладення арешту на вищевказане майно, підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 40-1, 131, 132, 167, 170, 172, 173, КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання дізнавача задовольнити.

Накласти арешт на вилучене при проведенні огляду місця події 27.07.2020 майно, а саме на поліетиленовий пакет із подрібненою речовиною рослинного походження зеленого кольору, який був упакований в спеціальний пакет «НПУ ГСУ» за номером №INZ 1002322.

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на дізнавача - інспектора сектору дізнання Вінницького відділу поліції головного управління Національної поліції у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 .
Зобов`язати дізнавача - інспектора сектору дізнання Вінницького відділу поліції головного управління Національної поліції у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя