ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
іменем України
Справа № 210/6521/20
Провадження № 1-кс/210/2423/20

"30" листопада 2020 р.

Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,

прокурора: ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, винесене по кримінальному провадженню №0000569 від 16.07.2017 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст.121 ч.1 КК України, прокурором Криворізької місцевої прокуратури №2 Дніпропетровської області ОСОБА_3 , клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: м. Дніпропетровськ, громадянина України, маючого вищу освіту, не одруженого, не маючого на утриманні малолітніх, неповнолітніх дітей, та інших непрацездатних осіб, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , не маючого постійного місця проживання, раніше не судимого, -

В С Т А Н О В И В:

26.11.2020 року до Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області звернувся прокурор Криворізької місцевої прокуратури №2 Дніпропетровської області ОСОБА_3 , із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , 15.07.2017 року, приблизно о 21:00 годині, знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , за містом мешкання свого батька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вступив у словесний конфлікт із раніше йому незнайомою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка знаходилась за місцем свого проживання на території домоволодіння АДРЕСА_2 . В ході суперечки ОСОБА_4 , маючи намір на подальше з`ясування раптово виниклих неприязних відносин із ОСОБА_6 , пройшов на територію домоволодіння АДРЕСА_2 , де рукою штовхнув ОСОБА_6 . В той час, чоловік ОСОБА_6 - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , побачив, що ОСОБА_4 на території свого домоволодіння, вийшов з приміщення будинку для того щоб заступитися за свою дружину. На цьому ґрунті між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 виникли неприязні відносини в результаті яких у ОСОБА_4 виник умисел на спричинення тяжких тілесних ушкоджень останньому.

Так ОСОБА_4 , реалізовуючи свій злочинний умисел спрямований на спричинення тяжких тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_7 , на ґрунті особливо неприязних відносин розуміючи протиправний характер своїх дій, бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді заподіяння шкоди здоров`ю останньому, перебуваючи на території вище вказаного домоволодіння АДРЕСА_2 , правою рукою, стиснутою у кулак наніс потерпілому ОСОБА_7 один удар в область голови від чого останній втратив свідомість та впав на землю.

Після чого ОСОБА_4 , продовжуючи свої злочинні дії спрямовані на спричинення тяжких тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_8 , який знаходився у непритомному стані, утримуючи його обома руками за одяг та підіймаючи його від землі, умисно наніс останньому не менше 20-ти ударів взутими ногами в область тулуба.

В результаті злочинних дій ОСОБА_4 , потерпілому ОСОБА_7 відповідно до висновку судово-медичного експерта №1359 від 09.08.2017 року спричинено тілесні ушкодження у вигляді: садна лівої тім`яної області, що відноситься до легких тілесних пошкоджень, як такі, що мають незначні скороминучі наслідки, закритої травми груді, численних переломів ребер з обох сторін, розрив лівої легені, гемо пневмоторакс ліворуч, які відносяться до тяжких тілесних ушкоджень за ознакою небезпеки для життя.

Дії ОСОБА_4 органом досудового розслідування кваліфіковано за ст.121 ч.1 КК України, за ознаками умисного тяжкого тілесного ушкодження небезпечного для життя в момент заподіяння.

22.02.2018 року ОСОБА_4 на підставі п.3 ч.1 ст.276, ст.278 КПК України, повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ст.121 ч.1 КК України, за ознаками умисного тяжкого тілесного ушкодження небезпечного для життя в момент заподіяння.

Обґрунтованість підозри, повідомленої ОСОБА_4 , у інкримінованому останньому кримінальному правопорушенні, передбаченому ст.121 ч.1 КК України, на думку слідства повністю підтверджується зібраними під час досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000569 доказами у повному обсязі, зокрема:

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_6 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;

- протоколом огляду місця події від 21.09.2017 року;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_5 ;

- протоколом слідчого експерименту з потерпілим ОСОБА_7 ;

- протоколом слідчого експерименту зі свідком ОСОБА_6 ;

- протоколом впізнання особи за фотознімками за участю потерпілого ОСОБА_7 ;

- протоколом впізнання особи за фотознімками за участю свідка ОСОБА_7 ;

- висновком експерта №133 від 24.01.2018 року.

У ході розслідування встановлено, що відповідно до довідки з бази даних «Аркан» стало відомо, що гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 17.07.2017 року перетнув кордон України, та виїхав до Росії.

22.02.2018 року постановою слідчого СВ Криворізького РВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_11 підозрюваного ОСОБА_4 оголошено у розшук та зупинено досудове розслідування.

При вирішенні питання про обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під слідство просить враховувати наступні обставини: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним інкримінованого кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 в разі визнання винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.121 ч.1 КК України, позбавленням волі на строк до 08 років; відсутність у підозрюваного постійного місця роботи та проживання, у тому числі на території України, враховуючи що за результатами досудового розслідування, фактичне місце проживання підозрюваного ОСОБА_4 встановити не надалось можливим.

Підставою обрання до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним злочину, передбаченого ст.121 ч.1 КК України, а також необхідність запобігти спробам останнього переховуватись від органу досудового розслідування та суду, оскільки матеріалами кримінального провадження підтверджують ухилення підозрюваного від явки до слідчого та суду.

Підозрюваному ОСОБА_4 не може бути обрано більш м`який запобіжний захід, як-то, наприклад, домашній арешт, так як останній постійного місця на території України не має, обов`язок щодо прибуття за викликом до слідчого не виконує.

Також, у відповідності до ст.183 ч.4 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.ст.177, 178 КПК України, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або його застосування, щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Особиста порука не може бути заснована до підозрюваного ОСОБА_4 у зв`язку з відсутністю осіб, які заслуговують на довіру.

Особисте зобов`язання не може бути застосоване у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного ОСОБА_4 на волі не сприятиме виконанню ним, покладених на нього процесуальних обов`язків.

Тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_4 у разі визнання його винним, у сукупності із даними про особу підозрюваного, з огляду на вірогідність переховуватися від орану досудового розслідування та суду, спростовує доводи про відсутність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, та можливість застосування альтернативного запобіжного заходу.

Зазначене вище свідчить про неможливість запобігання вказаному ризику шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Постановою слідчого від 25.11.2020 року ОСОБА_4 оголошено у міжнародний розшук.

Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ст.121 ч.1 КК України за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 05 до 08 років, переховуватися від органів досудового розслідування, що унеможливлює забезпечення виконання повних і всебічних слідчих дій, а також для забезпечення виконання процесуальних рішень, ОСОБА_4 необхідно обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Враховуючи викладене, з метою запобіганню спробам ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування та суду, забезпечення ним виконання обов`язків обвинуваченого, прокурор просить клопотання задовольнити.

Присутній у судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, з підстав та мотивів, викладених у ньому, просив слідчого суддю його задовольнити.

Заслухавши доводи прокурора про необхідність задоволення клопотання, дослідивши матеріали провадження додані до клопотання, суд приходить до наступних висновків.

Так, відповідно до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно зі ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст.2 КПК України).

Відповідно до ст.194 ч.1 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з вимогами ст.193 ч.6 КПК України, слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Під час судового розгляду встановлено, що ОСОБА_4 25.11.2020 року було оголошено в міжнародний розшук.

Відповідно до передбачених чинним міжнародним законодавством правил здійснення розшуку підозрюваних осіб, оголошених в міжнародний розшук та внесених до обліків Генерального секретаріату Інтерполу, однією із вимог є наявність відносно підозрюваної особи обраного судом запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Аналіз підзаконних нормативних актів свідчить по те, що «міжнародний розшук», це комплекс розшукових та оперативно-розшукових заходів, що здійснюються на території інших держав «учасниць МОКП Інтерпол», за ініціативою правоохоронних органів України, які крім іншого, спрямовані на виявлення, арешт та видачу «екстрадицію» осіб, що переховуються від слідства.

Аналіз фактичних і правових підстав для проведення міжнародного та міждержавних розшуків, вказує що зазначені заходи спрямовані на досягнення одного результату-розшуку особи та подальшої видачі «екстрадиції» особи.

Частиною 6 статті 193 КПК України встановлено особливий порядок обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо осіб, оголошених у міжнародний розшук. Специфікою є те, що таке рішення слідчий суддя, суд приймає за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, а запобіжний захід лише обирається, а не застосовується. У зазначеній нормі КПК законодавець прямо передбачив, що у випадку оголошення особи у міжнародний розшук слідчий, прокурор (процесуальний керівник) звертається до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а не про його застосування.

Під час проведення досудового слідства у вказаному кримінальному провадженні встановлено, що підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти життя та здоров`я людинт. Відповідно до вимог ст.184 ч.1 п.4 КПК України, під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 на прокурора покладається обов`язок запобігання можливого вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.

Відповідно до ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

В силу ст.183 ч.2 п.4 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Враховуючи, що місцезнаходження ОСОБА_4 по теперішній час не встановлено, підозрюваний підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відносяться до тяжких злочинів, перебуває у міжнародному розшуку, що свідчить про намагання ОСОБА_4 уникнути відповідальності за скоєний злочин, приходжу до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, в зв`язку з чим клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 183, 184, 186, 187, 193-194, 196, 197, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Винесене по кримінальному провадженню №0000569 від 16.07.2017 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст.121 ч.1 КК України, прокурором Криворізької місцевої прокуратури №2 Дніпропетровської області ОСОБА_3 , клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Обрати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Після затримання підозрюваного, не пізніше як через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження, слідчий суддя повинен розглянути за участю ОСОБА_4 питання про застосування обраного щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його заміну на більш м`який запобіжний захід.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним, який перебуває під вартою, у той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Повний текст ухвали складено 30 листопада 2020 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1