печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , перевіривши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна накладеного ухвалами слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 27.02.2019 у рамках кримінального провадження № 0001021, -

В С Т А Н О В И В :
До Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання ОСОБА_2 в порядку ст. 174 КПК України, у вимогах якого просить наступне, а саме:

Скасувати арешт на:

- Мобільний термінал Xiaomi model:M1803El, ІМЕН: 06356, ІМЕІ2: НОМЕР_1 ;

- Мобільний термінал Huawei model:EML-L29, ІМЕІ1:19205, ІМЕН :39211;

- Системний блок DELL;

- Ноутбук IBM c№99-v52zf04/06;

- Жорсткий диск HDD ExternalBox

- Часи самсунг GEAR S3

- Нижня частина ноутбука (без екрану) eMachines model:zrg

- Флеш-носії інформації - 13 шт.;

Чеки та накладні прошиті та пронумеровані та скріплені печаткою на

18 аркушах;

- Зошит з чорновими записами;

- Відеокамера (екшн камера HD 1080Р);

- Ноутбук Хіаоші 18405/00012441 з комплектующими проводами;

- Роутер Asus model RT-AC58U;

- Системний комп`ютерний блок чорного кольору з надписом на корпу¬сі AZZA, саморобний пристрій який візуально складається з двох банків¬ських пластикових карток, обмотаний червоною липкою стрічкою між котрими знаходиться електронний пристрій, від якого відходить дріт синього кольору з USB виходом.

Вивчивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Статтею 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України.

Процесуальна дія провадиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями кримінально-процесуального закону, чинного на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

Як вбачається із матеріалів клопотання постанови слідчого слідчого відділу Печерського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 від 16.03.2020, відповідно до якої кримінальне провадження № 0001021 закрито у зв`язку із закінченням строку досудового розслідування.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Проте слідчий суддя, як і прокурор, наділений повноваженнями приймати рішення про припинення цього заходу виключно під час досудового розслідування, розпочатого шляхом унесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у порядку, установленому чинним КПК України. Процедури вирішення означених питань за межами кримінального провадження, КПК України не передбачає.

Водночас прокурор, слідчий суддя, суд, як і інші органи державної влади та їх посадові особи відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами. Однією із загальних засад кримінального провадження згідно з п. 2 ч. 1 ст. 7, ч. 1 ст. 9 КПК України, є законність, що передбачає обов`язок суду, слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, інших службових осіб органів державної влади неухильно додержуватися вимог Конституції, цього кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою, вимог інших актів законодавства.

Із припиненням кримінальної справи арешт майна стає публічним обтяженням права власності, підстави для подальшого існування якого відпали. Причому втрачається можливість застосування специфічного порядку скасування такого обтяження, зумовленого кримінальними процесуальними відносинами.

З огляду на зазначене будь-які публічно-правові процедури, які з тих чи інших причин не завершені до закриття кримінального провадження (кримінальної справи), з моменту такого закриття втрачають кримінальний процесуальний характер. Арешт майна в такому разі із заходу забезпечення кримінального провадження перетворюється на неправомірне обмеження права особи користуватися належним їй майном.

Водночас вимоги про звільнення майна з-під арешту, що ґрунтуються на праві власності на нього, виступають способом захисту зазначеного права (різновидом негаторного позову) і виникають із цивільних правовідносин, відповідно до ч.1 ст.19 ЦПК можуть бути вирішені судом цивільної юрисдикції. З урахуванням наведеного вище вирішення цих вимог за правилами кримінального судочинства законом не передбачено.

Відповідну правову позицію сформульовано Великою палатою Верховного Суду України в постанові від 15.05.2019 №372/2904/17-ц.

Таким чином, судом кримінальної юрисдикції повинні розглядатися скарги на законність і обґрунтованість арешту майна, розв`язання яких потребує перевірки наявності підстав і дотримання процедури, установлених кримінальним процесуальним законом, тобто вирішення по суті питань, які безпосередньо стосуються порядку здійснення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 304 КПК України, слідчий суддя відмовляє у відкритті провадження за скаргою у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого чи прокурора, що не підлягає оскарженню.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у відкритті провадження, оскільки відсутні повноваження слідчого судді поза межами кримінального провадження.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 303, ч. 4 ст. 304, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Відмовити у відкритті провадження за клопотанням ОСОБА_2 про скасування арешту майна накладеного ухвалами слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 27.02.2019 у рамках кримінального провадження № 0001021.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1