Справа № 464/8/20
пр.№ 1-кп/464/313/20
У Х В А Л А

28 липня 2020 року м.Львів

Сихівський районний суд м.Львова

в складі: головуючого ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши в відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Львові матеріали кримінального провадження, внесеного 23 грудня 2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003277 про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України,

у с т а н о в и в :

У провадженні суду знаходиться зазначене вище кримінальне провадження.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23 червня 2020 року дану цивільну справу передано судді ОСОБА_1 .

У судовому засіданні 28 липня 2020 року судом постановлено ухвалу про повернення до стадії підготовчого судового засідання у зв`язку із заміною судді ОСОБА_6 .

У вказаному підготовчому судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про застосування обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою із визначенням розміру застави та у разі її внесення покладення обов`язків, що передбачені ст.194 КПК України.

В обґрунтування клопотання покликається на те, що останній обґрунтовано обвинувачується у вчиненні інкримінованого корисливого злочину, який вчинено під час умовно-дострокового звільнення. Разом із тим, у обвинуваченого відсутні міцні соціальні зв`язки, значний термін покарання передбачений за інкриміноване правопорушення, причетність до незаконного збуту наркотичних засобів за що обвинувачений отримав кошти, а тому може надалі продовжувати таку злочинну діяльність та переховуватися від правоохоронних органів. Наведені обставини унеможливлюють застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу та свідчить про необхідність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Просить обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначити розмір застави в сумі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 126120 гривень.

Обвинувачений та його захисник в підготовчому судовому засіданні заперечили проти клопотання прокурора про застосування обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. У разі його обрання просять суд залишити розмір застави в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, який визначено у попередній ухвалі суду від 04 червня 2020 року, адже розмір застави, який просить прокурор є надмірним по відношення до обвинуваченого, оскільки обвинувачений не переховувався від органів досудового розслідування та не має підстав ухилятись від будь-яких процесуальних обов`язків.

З`ясувавши думку учасників кримінального провадження, оглянувши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з ч.3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Позиція Конституційного Суду України, яка узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, вказує на те, що запобіжні заходи (домашній арешт та/або тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження, зокрема під час підготовчого судового засідання, лише за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставі та в порядку, встановлених законом.

У відповідності до положень ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, законне, тобто передбачене внутрішнім законодавством тримання особи під вартою з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення, не є порушенням права особи на свободу та особисту недоторканість. Крім цього, відповідно до зазначеної норми Конвенції, звільнення особи повинно обумовлюватися гарантіями явки в судове засідання.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання щодо доцільності застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд бере до уваги те, що наявна обґрунтована підозра у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307 КК України, який відноситься до категорії тяжких злочинів, за які законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років з конфіскацією майна, а також з огляду на особу обвинуваченого, який раніше судимий, вчинив злочин під час умовно-дострокового звільнення, не працевлаштований (що свідчить про відсутність офіційного джерела доходу та постійної зайнятості), його сімейний і матеріальний стан, стан здоров`я, а також характер інкримінованого злочину, суд прийшов до переконання, що усі вищевказані обставини у своєму взаємозв`язку можуть свідчити про те, що обвинувачений може переховуватись від суду, надалі продовжувати злочинну діяльність, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню та встановлення істини у справі.

У зв`язку із наведеним, суд приходить висновку про необхідність застосування до ОСОБА_5 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищенаведеним ризикам, строком на 60 днів.

Таким чином, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є співмірним існуючим ризикам, відповідає особі обвинуваченого та тяжкості пред`явленому йому обвинувачення, зможе забезпечити виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків, а відтак є необхідним за даних обставин та відповідає характеру кримінального провадження.

Разом з тим, при застосуванні обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд, у відповідності до вимог ст.183 КПК України, вважає за необхідне визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків та запобігання ризикам, зазначеним в ст.177 КПК України.

Так, в силу положень п. 2 ч.5 ст.182 КПК України, до особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину розмір застави визначається у розмірі від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

У даному випадку, зважаючи на відсутність заподіяння матеріальної шкоди кримінальним правопорушенням та не встановлення обставини ухилення обвинуваченого від органів досудового розслідування, суд вважає ці обставини виключними, тобто достатніми для застосування положень ч.5 ст.182 КПК України щодо визначення розміру застави.

На підставі ч.3 ст.183, ч.5 ст.182 КПК України, з врахуванням особи обвинуваченого, в тому числі обставин визначених ст.178 КПК України, матеріального становища обвинуваченого, відсутність матеріальної шкоди за інкримінований злочин, суд вважає за необхідне погодитись з стороною захисту та визначити обвинуваченому ОСОБА_5 розмір застави, який визначений у попередній ухвалі суду, який достатній для забезпечення виконання ним своїх процесуальних обов`язків у сумі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 84080,00 гривень.

У разі внесення суми застави покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені ст.194 КПК України.

Дослідивши обвинувальний акт, заслухавши думку учасників судового провадження, суд вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду, з огляду на таке.
Відповідно до ст.ст.314, 315 КПК України в підготовчому судовому засіданні суд вирішує питання, пов`язані з підготовкою до судового розгляду.

Суд, з`ясувавши думку учасників судового провадження щодо наявності чи відсутності перешкод для призначення судового розгляду, вважає, що слід призначити відкритий судовий розгляд у даному кримінальному провадженні на підставі обвинувального акта.

Кримінальне провадження підсудне Сихівському районному суду м.Львова.

Підстав для закриття провадження, передбачених пунктами 4-8 ч.1, та ч.2 ст.284 КПК України немає.

Обвинувальний акт відповідає вимогам ст.291 КПК України.

Враховуючи наведене, суд призначає в межах встановленого строку відкрите судове засідання з викликом учасників судового процесу.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.177, 178, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 314, 315 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в :

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 , тимчасове місце проживання АДРЕСА_2 ) запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 25 вересня 2020 року включно.

Визначити ОСОБА_5 заставу в розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 84080,00 гривень.

У разі внесення вказаної суми застави покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, зокрема:

- прибувати до Сихівського районного суду м.Львова за першою вимогою;

- не відлучатися із міста Львова без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт громадянина України та паспорт (паспорти) для виїзду за кордон;

- утриматися від спілкування з особами, які виступають в якості свідків у даному кримінальному провадженні.

- носити електронний засіб контролю.

У разі звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений ОСОБА_5 вважатиметься таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. За невиконання даних обов`язків, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, застава звертається в дохід держави.

Судовий розгляд кримінального провадження призначити у відкритому судовому засіданні в залі Сихівського районного суду м. Львова (м. Львів, вул. Чоловського, 2) о 14.00 год 02 вересня 2020 року.

Про дату, час та місце проведення судового засідання повідомити учасників провадження.

Проводити судовий розгляд кримінального провадження у відкритому судовому засіданні з участю сторін кримінального провадження.
Копію ухвали, яка підлягає негайному виконанню в частині обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою направити ДУ «Львівська установа виконання покарання № 19)» (79007, м.Львів, вул.Городоцька, 20).

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора - начальника Сихівського відділу Львівської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 .
Копію ухвали вручити обвинуваченому та прокурору негайно після її оголошення.
Копію ухвали в частині покладення обов`язку носіння електронного засобу контролю направити в Личаківський відділ поліції Головного управління національної поліції у Львівській області.
Апеляційна скарга на ухвалу в частині застосування запобіжного заходу може бути подана до Львівського апеляційного суду через Сихівський районний суд м. Львова протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1