Справа № 387/306/20
Провадження № 1-кп/390/264/20
УХВАЛА
"14" вересня 2020 р. Колегія суддів Кіровоградського районного суду Кіровоградської області в складі: головуючої - судді ОСОБА_1 ,
суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
при секретарі ОСОБА_4 ,
за участю прокурора - ОСОБА_5 ,
потерпілої - ОСОБА_6 ,
представника потерпілої ОСОБА_7 ,
захисників обвинуваченого ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,
обвинуваченого ОСОБА_8 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Кропивницький кримінальне провадження №0000415 по обвинуваченню:
ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Плетений Ташлик, Маловисківського району, Кіровоградської області, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину, до затримання працював електромонтером виробничий підрозділ ЕЧЕ 7, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого
у вчиненні злочину, передбаченого п.4, п.6 ч.2 ст.115, ч.4 ст.187, ч.2 ст.194 КК України,

ВСТАНОВИЛА:
В провадженні Кіровоградського районного суду Кіровоградської області перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_8 у скоєнні злочинів, передбачених п.4, п.6 ч.2 ст.115, ч.4 ст.187, ч.2 ст.194 КК України.

Представником потерпілої адвокатом ОСОБА_7 до Кіровоградського районного суду Кіровоградської області надійшла заява про відвід колегії суддів, яка мотивована тим, що ухвалами колегії суддів, яка розглядає дане кримінальне провадження, 17.04.2020 року та 03.06.2020 року обвинуваченому ОСОБА_8 продовжувалась дія запобіжного заходу у виді тримання під вартою з огляду на наявність окремих ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України. Ухвалою колегії суддів від 31.07.2020 року обвинуваченому ОСОБА_8 міру запобіжного заходу змінено на більш м`який, а сам цілодобовий домашній арешт. Потерпіла сторона вважає ухвалу суду незаконною та необґрунтованою, оскільки ризики, які мали місце під час продовження тримання під вартою обвинуваченого, та враховувались судом, продовжують існувати на даний час, проте колегія суддів зазначеного не врахувала та безпідставно пом`якшила запобіжний захід обвинуваченому. Зазначене у потерпілої сторони викликає сумнів у неупередженості колегії суддів.

В судовому засіданні представник потерпілої ОСОБА_7 заявлений відвід підтримала, просила його задовольнити.

Потерпіла ОСОБА_6 підтримала заяву про відвід колегії суддів та усно заявила клопотання про відвід колегії суддів з підстав, зазначених у заяві її представника.

Прокурор не заперечував проти задоволення відводу.

Обвинувачений ОСОБА_8 та його захисники адвокати ОСОБА_9 та ОСОБА_10 заперечили проти задоволення заявленого відводу, через його безпідставність.

Колегія суддів, заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши обґрунтування заявленого відводу, приходить до наступних висновків.

31.07.2020 року ухвалою колегії суддів Кіровоградського районного суду Кіровоградської області обвинуваченому ОСОБА_8 змінено запобіжний захід у виді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, з 10.30 год. 31.07.2020 року до 10.30 год. 28.09.2020 року, з покладанням на нього обов`язків, передбачених пунктами 1-5, 8, 9 ч.5 ст.194 КПК України.

Зазначену ухвалу оскаржено представником потерпілої та ухвалами Кропивницького апеляційного суду від 13 та 17.08.2020 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Частини 1, 2 ст. 80 КПК України передбачають, що за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.6 ст.22 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Статтею 75 КПК України закріплено підстави для відводу судді, ці підстави є вичерпними.

До вказаних підстав не входять ті обставини, на які посилається представник потерпілої у заяві про відвід колегії суддів. Разом з цим, адвокатом ОСОБА_7 не доведено, що колегія суддів Кіровоградського районного суду Кіровоградської області у складі суддів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ОСОБА_3 особисто заінтересовані в розгляді справи. Сумніви щодо неупередженості колегії суддів не ґрунтуються на конкретних доказах, а сформовані лише на суб`єктивній оцінці прийнятого процесуального рішення щодо зміни запобіжного заходу обвинуваченому.

Колегія суддів зазначає, що сама собою незгода представника потерпілої та потерпілої з конкретними рішеннями колегії суддів під час судового провадження не може свідчити про упередженість та необ`єктивність суддів та бути підставою для їх відводу.

Вказаний висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, висловленою в ухвалі від 18.12.2018 року по справі № 910/2968/18, в якій Верховний Суд вважає відвід завідомо безпідставним, якщо у заяві про відвід відсутні будь-які докази, які свідчили б про необ`єктивність чи упередженість судді щодо заявника, тобто підстави для відводу ґрунтуються на власних припущеннях заявника, або якщо підставою для відводу є непогодження сторони з процесуальним рішенням Верховного Суду після того, як суд мотивував таке рішення.

Окрім того, визначаючись щодо наявності підстав для відводу, колегія суддів враховує, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності має визначатись, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

Так, Європейський суд з прав людини у своїй практиці виділяє наступні критерії оцінки неупередженості: 1) суб`єктивний - беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі; 2) об`єктивний - визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Не дивлячись на те, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередження чи схильності, її відсутність чи, навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції. У даному контексті можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу (рішення Європейського суду з прав людини у справах «П`єрсак проти Бельгії», «Кіпріану проти Кіпру», «Грівз проти Сполученого Королівства»).

Суб`єктивний критерій полягає у з`ясуванні особистих переконань конкретного судді у певній справі. Оскільки доказів протилежного не надано, то по суб`єктивному критерію особиста безсторонність головуючого судді презюмується.

Щодо об`єктивного критерію оцінки неупередженості, то необхідно визначити, поза межами особистої поведінки судді, чи немає підтверджених фактів, які могли б спричинити сумніви щодо неупередженості судді. При вирішенні питання про те, чи існують обґрунтовані причини вважати, що цих вимог не було дотримано, точка зору сторони є важливою, але не є вирішальною. Вирішальним є те, чи таке побоювання може бути об`єктивно виправданим (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клейн та інші проти Нідерландів»).

Таким чином, не може бути підставою для відводу колегії суддів заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10.05.2018 року у справі №800/592/17, та від 01.10. 2018 року у справі № 9901/673/18.

Крім цього, згідно з роз`ясненнями, які містяться в пункті 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 «Про незалежність судової влади» від 13 червня 2007 року, процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Враховуючи зазначене, будь-які порушення КПК України, які могли б свідчити про особисту заінтересованість в результатах розгляду питання щодо запобіжного заходу обвинуваченому, або інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості колегії суддів Кіровоградського районного суду Кіровоградської області під час розгляду кримінального провадження заявою про відвід представника потерпілої - адвоката ОСОБА_7 та потерпілої ОСОБА_6 , не встановлені. Заява обґрунтована незгодою потерпілою стороною з прийнятим процесуальним рішенням щодо зміни запобіжного заходу обвинуваченому, однак заявником суду не надано жодних доказів в упередженості колегії суддів, чи їх особистої заінтересованості в результатах розгляду питання щодо зміни запобіжного заходу обвинуваченому, а тому заявлений відвід задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 75, 80, 81, 372, 376 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:
В задоволенні відводу колегії суддів, заявленого представником потерпілої адвокатом ОСОБА_7 та потерпілою ОСОБА_6 , відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлений 18.09.2020 року.

Судді ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3