печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2020 року Слідчий суддя Печерського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчий в особливо важливих справах ГСУ Національної поліції України ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий в особливо важливих справах ГСУ Національної поліції України ОСОБА_6 за погодженням з прокурором у кримінальному провадженні прокурором першого відділу організації процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на те, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000234 від 13.02.2019за підозрою ОСОБА_8 (1972 р.н.), ОСОБА_8 (1988 р.н.), ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 (1969 р.н.), ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 255 КК України та за фактами вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що на початку 2018 року (більш точний час досудовим розслідуванням не встановлений), ОСОБА_8 (1972 р.н.), діючи умисно, з корисливих мотивів, вирішив створити злочинну організацію, з метою вчинення тяжких та особливо тяжких злочинів. З цією метою він залучив до участі у злочинній організації раніше ряд осіб, які мали із ним родинні зв`язки або довірливі відносини.
При підборі учасників злочинної організації ОСОБА_8 (1972 р.н.) віддавав перевагу особам, які свідомо нехтували загальноприйнятими нормами моралі та принципами, усталеними в суспільстві, за своїми морально-вольовими якостями були схильні до обману та заволодіння чужим майном, були охочими збагатитися злочинним шляхом. Виходячи з цього ОСОБА_8 залучив до злочинної організації наступних осіб: свого сина ОСОБА_8 (1988 р.н.), ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 (1969 р.н.), ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_13 (1991 р.н.), ОСОБА_18 та інших, на даний час не встановлених досудовим розслідування осіб, які надали свою згоду на участь у злочинній організації.
Відповідно до заздалегідь розробленого спільного плану вчинення злочинів та розподілу ролей, члени вказаної злочинної організації вчинили на території України низку заволодінь чужим майном шляхом обману (шахрайств) у великих та особливо великих розмірах, спосіб учинення яких полягав у наступному.
Так, учасники злочинної організації, діючи з корисливих мотивів, переслідуючи мету незаконного особистого збагачення, шляхом заволодіння чужими грошовими коштами, для втілення своїх злочинних намірів вирішили створити видимість здійснення підприємницької діяльності, пов`язаної з реалізацією мінеральних добрив та дизельного пального, і в такий спосіб ввести в оману невизначену кількість осіб, зацікавлених у таких послугах та надалі незаконно обернути на свою користь їх грошові кошти. Зокрема, правова кваліфікація кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 - ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 255 КК України.

20.05.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 255 КК України.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 закінчується 20.11.2020, проте внаслідок особливої складності даного кримінального провадження та великим обсягом процесуальних та слідчих (розшукових) дій, які необхідно ще провести, проведенням ряду судових експертиз, завершити досудове розслідування у вказаний строк неможливо. Потребує додаткового часу проведення та завершення процесуальних та слідчих дій. Застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти вищевказаним ризикам, пов`язаними із перешкоджанням здійсненню кримінального провадження та вчиненням нових злочинів.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання. Зазначив, що підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 згідно ч. 2 ст. 177, ст. 194 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 255 КК України, а також наявність достатніх підстав вважати про існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Окрім того, станом на момент подачі даного клопотання заявлені ризики переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення не зменшились та не відпали. Застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою, таких як застава, особиста порука, особисте зобов`язання чи домашній арешт, орган розслідування не зможе в повній мірі забезпечити виконання завдань кримінального провадження та не матиме можливості запобігти його спілкуванню з іншими учасниками, які можуть бути причетні до вчинення кримінального правопорушення, здійснення останнім впливу на свідків по справі з метою уникнення кримінальної відповідальності, перешкоджанню виконанню процесуальних рішень шляхом неявки для проведення слідчих дій по провадженню. Підозрюваний та його захисник заперечили щодо задоволення клопотання. Просили відмовити у продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, захисник підозрюваного надав письмові заперечення на клопотання. Просив підозрюваному змінити запобіжний захід з тримання з під вартою на цілодобовий домашній арешт, оскільки вказаний запобіжний захід повністю забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного. Заслухавши думку прокурора, підозрюваної, її захисників, дослідивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку. Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000234 від 13.02.2019 за підозрою ОСОБА_8 (1972 р.н.), ОСОБА_8 (1988 р.н.), ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 (1969 р.н.), ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 255 КК України та за фактами вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст. 190 КК України. ОСОБА_5 підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману, у складі організованої групи (злочинної організації), вчиненому повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України. Правова кваліфікація кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 - ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 255 КК України. 21.05.2020 Печерським районним судом міста Києва підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 17.07.2020 включно та одночасно визначений альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі два мільйони п`ятсот тисяч гривень. 09.07.2020 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_19 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000045 від 26.02.2019 продовжений до 6 місяців, тобто до 20.11.2020. 10.07.2020 Печерським районним судом міста Києва щодо підозрюваного ОСОБА_5 продовжено строк тримання під вартою до 06.09.2020 включно та продовжено строк дії альтернативного запобіжного заходу у виді застави у розмірі два мільйони п`ятсот тисяч гривень. 13.08.2020 у порядку ст. 217 КПК України матеріали досудових розслідувань №0000045 від 26.02.2019 та № 0000234 від 13.02.2019 об`єднані в одне провадження. 01.09.2020 Печерським районним судом міста Києва щодо підозрюваного ОСОБА_5 продовжено строк тримання під вартою до 30.10.2020 включно та визначено альтернативний запобіжний захід у виді застави у розмірі 140 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 296520 грн. 28.10.2020 Печерським районним судом міста Києва підозрюваному ОСОБА_5 продовжено строк тримання під вартою до 20.11.2020 включно (в межах строку досудового розслідування) та залишено альтернативний запобіжний захід у виді застави у розмірі 140 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 296520 грн. 04.11.2020 ухвалою Печерського районного суду м. Києва строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000234 від 13.02.2019 продовжено до десяти місяців, тобто до 20.03.2021. Винуватість ОСОБА_5 доводиться доказами, зібраними в ході досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, а саме: показаннями представників потерпілих, що містяться у протоколах їх допитів, відповідно до яких встановлено, що у різний період часу невстановлені особи під приводом поставки мінеральних добрив або дизельного палива, шляхом обману заволоділи коштами юридичних та фізичних осіб;матеріалами тимчасово доступу до документів інформації, що перебуває у володінні операторів мобільного зв`язку, якими підтверджується причетність підозрюваних до кримінальних правопорушень, про підозру у вчиненні яких їм повідомлено та протоколом огляду вказаних документів; матеріалами тимчасового доступу до документів інформації, що перебуває у володінні банківських установ, якими підтверджується надходження коштів, отриманих від злочинів на рахунки, які перебували у користуванні членів злочинної організації та підтверджується факт зняття коштів із вказаних рахунків через банкомати; протоколами проведення негласних слідчих (розшукових) дій та оглядів носіїв інформації за результатами їх проведення, відповідно до яких повністю підтверджується причетність підозрюваних до вчинення злочинів про підозру у вчиненні яких їм повідомлено; висновками портретних експертиз, відповідно до яких встановлено, що підозрювані ОСОБА_15 , ОСОБА_11 та ОСОБА_10 в різний час за допомогою банкоматів переводили отримані від вчинення злочинів кошти у готівкову форму;висновками комп`ютерно технічних експертиз, відповідно до яких встановлено наявність на вилучених під час проведення обшуків мобільних телефонах та комп`ютерах, належних учасникам злочинної організації, документів, які використані для злочинів, спрямованих на незаконне заволодіння чужим майном (паспорти, рахунки-фактури, договори та ін.);показаннями свідків ОСОБА_20 та ОСОБА_21 , відповідно до яких встановлений факт залучення підозрюваним ОСОБА_15 даних осіб до реєстрації їх, із використанням підроблених документів, керівниками юридичних осіб на банківські рахунки яких перераховувалися отримані від вчинення злочинів кошти; показаннями свідка ОСОБА_22 , якими підтверджується факт вчинення учасниками злочинної організації злочину, пов`язаного із незаконним заволодінням грошима ТОВ «ОВІС-АГРО»; показаннями підозрюваних ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , ОСОБА_17 , які надали визнавальні показання про факт участі в злочинній організації та вчинення у її складі злочинів незаконного заволодіння чужим майном; іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності. Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 закінчується 20.11.2020, проте внаслідок особливої складності даного кримінального провадження та великим обсягом процесуальних та слідчих (розшукових) дій, які необхідно ще провести, проведенням ряду судових експертиз, завершити досудове розслідування у вказаний строк неможливо. Потребує додаткового часу проведення та завершення процесуальних та слідчих дій, а саме у провадженні необхідно:провести слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії направлені на встановлення всіх учасників злочинної організації; провести розсекречування протоколів, клопотань та ухвал про дозвіл на проведення негласних слідчих (розшукових) дій та долучити їх до матеріалів кримінального провадження;після розсекречування всіх протоколів негласних слідчих (розшукових) дій, передбачених ст. 263 КПК України та носіїв інформації до протоколів, призначити та провести криміналістичні експертизи звукозапису, з метою підтвердження належності на них мовлення підозрюваних;отримати тимчасовий доступ до документів, що перебувають у володінні виконавчого комітету Вінницької міської ради, Миколаївської міської ради та Бориспільської районної державної адміністрації Київської області, відповідно до ухвал Печерського районного суду м. Києва. Провести огляд та здійснити аналіз інформації, наявної у вилучених документах; призначити почеркознавчі експертизи, з метою встановлення належності підписів у вилучених у порядку Глави 15 КПК України документах тій чи іншій особі;отримати висновки раніше призначених комп`ютерно - технічних та почеркознавчих експертиз;відібрати зразки почерку підозрюваних, призначити почеркознавчі експертизи для встановлення факту написання рукописного тексту у вилучених чорнових записах підозрюваним або іншою особою; провести одночасні допити між підозрюваними та іншими учасниками кримінального провадження; повідомити підозрюваних про зміну раніше повідомленої підозри, у якій вказати всі кримінальні правопорушення, докази про причетність до яких отримані під час досудового розслідування; повідомити про підозру у вчиненні злочинів інших учасників злочинної організації, докази про причетність до вчинення злочинів яких отримані під час досудового розслідування кримінального провадження;провести інші процесуальні, слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії, необхідність в яких може виникнути в ході досудового розслідування в кримінальному провадженні;з урахуванням зібраних матеріалів та доказів у кримінальному провадженні вирішити питання щодо остаточної кваліфікації дій підозрюваних; виконати вимоги ст. 290 КПК України; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування. Вказані слідчі (розшукові), процесуальні дії та результати експертиз мають важливе значення для кваліфікації дій підозрюваних, встановлення ступеня участі кожного зі співучасників у вчиненні злочинів та їх результати можуть бути використані під час судового розгляду. Зважаючи на викладене, слідчий суддя дійшов висновку про наявність у слідчого правових підстав для внесення клопотання про продовження строку тримання підозрюваного під вартою в межах строку досудового розслідування. Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою слідчий суддя враховує наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Вирішуючи питання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя у відповідності до положень ст. ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, враховував тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному ОСОБА_23 за інкриміновані злочини у разі доведення його вини, конкретні обставини вчинення кримінального правопорушення, а також наявність суспільного інтересу в забезпеченні об`єктивності досудового розслідування, та прийшов до висновку, що докази та обставини, на які посилається прокурор, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що продовжують існувати ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що ОСОБА_23 може незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних, потерпілого у кримінальному провадженні, звищити, сховати або спотворити речі та документи які мають істотне значення у кримінальному провадженні, продовжити протиправну діяльність, відтак саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є необхідним та таким, що забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваної в подальшому при здійсненні досудового розслідування та зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Відповідно до положень ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення у строки, встановлені ст. 219 КПК України. Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Водночас, Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обоє 'язковість якого надана Верховною Радою України. Окрім того, стаття 17 Закону України № 3477- IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права, а стаття 18 цього Закону визначає порядок посилання на Конвенцію та практику Суду. Європейський суд з прав людини стверджує, що вимога законності не може бути задоволена лише шляхом дотримання національного законодавства, яке само по собі повинно відповідати Конвенції (рішення ЄСПЛ у справі «Плесо проти Угорщини»), тому позбавлення волі може бути цілком законним з точки зору внутрішнього права, однак, бути свавільним, виходячи зі змісту Конвенції, порушуючи тим самим її положення (рішення ЄСПЛ у справі «А. та інші проти Об`єднаного Королівства»), З наведеного витікає, що рішення суду про застосування до особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою/продовження строку дії такого запобіжного заходу буде обґрунтованим не лише, якщо воно відповідає внутрішньому законодавству, але й постановлене з урахуванням положень Конвенції та рішень Європейського суду. Так, у справі «Маккей проти Об`єднаного Королівства» ЄСПЛ зазначив, що основна мета статті 5 Конвенції полягає у запобіганні свавільного або безпідставного позбавлення волі особи. Відповідно до положень статті 184 КПК України клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу обов`язково повинно містити посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177цього Кодексу;виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. Тобто, одних припущень слідчого та прокурора щодо наявності певних ризиків недостатньо для винесення слідчим суддею, судом рішення про обрання запобіжного заходу, кожен конкретний ризик має бути доведений та обґрунтований доказами його існування, з наданням копій матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання. Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клітин проти України», наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами. Як зазначено в п. 111-112 Рішення ЄСПЛ «Белеветський проти Росії» - обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням п. 4 ст. 5 Конвенції. Як зазначено в Рішенні ЄСПЛ "Александер Макаров проти Росії" національні органи влади зобов`язані проаналізувати особисті обставини особи докладніше та навести на користь тримання її під вартою конкретні підстави, підкріплені встановленими в судовому засіданні доказами. Суд, в свою чергу повинен ретельно дослідити наявні докази вказаних ризиків, проаналізувати, дати належну оцінку в колісній конкретній справі. Це узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який у своєму рішенні у справі «Кобець проти України» зазначив, що «Суд повторює, що відповідно до його прецедентної практики при оцінці доказів він керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом» (також рішення у справі «Авшар проти Туреччини». Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою». Як зазначено в п. 143 Рішення ЄСПЛ «Бойченко проти Молдови» одне тільки посилання судів на відповідну норму закону без вказання підстав з яких вони вважають обґрунтованими твердження про те, що ніби заявник може перешкоджати провадженню по справі, переховуватись від правосуддя або скоювати нові злочини, не є достатніми для ухвалення рішення про тримання заявника під вартою (аналогічні справи - «Беччієв проти Молдови» та «Сарбан проти Молдови»). Відповідно до вимог ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні довести суду обставини, на які вони посилаються. Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого, суд відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності. Суд у рішенні по справі "Белчев проти Болгарії" наголосив, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами. Кримінальний процесуальний закон покладає аналогічний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості обвинувачення та наявності ризиків не процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу. Згідно Постанови N14 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 19.12.2014 р. «Про узагальнення судової практики застосування судами першої та апеляційної інстанції процесуального законодавства щодо обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою» відповідно до ч. 6 ст. 22 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. У ході судового провадження сторона обвинувачення зобов`язана доводити реальність ризиків, що виправдовують обмеження свободи. Слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу. Проте, оскільки слідчий звернувся з клопотанням про продовження строку тримання особи під вартою, слідчий суддя повинен дати оцінку наявності обґрунтованої підозри та підстав, які свідчать про те, що заявлені раніше ризики, на підставі яких було обрано такий запобіжний захід, не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою. Враховуючи, що ОСОБА_5 утримується під вартою з 20.05.2020 року, враховуючи тривалий час здійснення досудового розслідування з 26.02.2019 року, а також стороною обвинувачення не здобуто та не доведено обставини, зазначені у частині третій ст. 199 КПК України, а саме обставини, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою. У сторони обвинувачення не має доказів того, що ОСОБА_5 має намір чи може переховуватися від органу досудового розслідування чи суду. Слід врахувати, що ОСОБА_5 характеризується задовільно, одружений, наразі оформлює групу інвалідності, має на утриманні неповнолітню дитину, має незадовільний стан здоров`я, має хвору матір, має місце реєстрації та постійне місце проживання, раніше не судимий, тобто має тісні соціальні зв`язки, до кримінальної відповідальності притягається вперше, що зменшує ризики передбачені ст. 177 КПК України. Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання слідчого та застосування більш м`якого запобіжного заходу підозрюваному, ніж той, який зазначений у клопотанні, а саме цілодобовий домашній арешт, що полягає в забороні підозрюваній залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , вказаний запобіжний захід повністю забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного. Окрім цього, обираючи відносно підозрюваної запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, вважаю за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на неї такі обов`язки:прибувати до слідчого, прокурора та суду у кримінальному провадженні за першою вимогою; не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду залежно від стадії провадження; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утриматися від спілкування з потерпілими, свідками, підозрюваними в кримінальному провадженні;здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронній засіб контролю. Керуючись ст. 177, 178, 181, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання старшого слідчий в особливо важливих справах ГСУ Національної поліції України ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити. Змінити застосований до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт. Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням отримання невідкладної медичної допомоги. Підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 негайно звільнити з - під варти. Роз`яснити підозрюваному, що працівники Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків. Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язки: - прибувати до слідчого, прокурора та суду у кримінальному провадженні за першою вимогою; - не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду залежно від стадії провадження; - повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; - утриматися від спілкування з потерпілими, свідками, підозрюваними в кримінальному провадженні; - здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; - носити електронній засіб контролю. Строк дії ухвали слідчого судді та покладених на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язків визначити до 15 січня 2021 року. Роз`яснити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід. Контроль за виконанням умов домашнього арешту покласти на орган Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення, організацію виконання ухвали слідчого судді покласти на прокурора. Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Повний текст ухвали буде оголошений учасникам провадження 23.11.2020 року о 15-00 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1