Справа № 991/8502/20
Провадження № 1-кс/991/8726/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2020 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
заявника ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Вищого антикорупційного суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінального правопорушення,
ВСТАНОВИВ:
13.10.2020 до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України (далі НАБУ), яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) відомостей про кримінальне правопорушення за заявою від 05.10.2020.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 15.10.2020 скаргу було призначено до розгляду.
І. Вимоги скарги.
У скарзі ОСОБА_3 зазначає, що 05.10.2020 нею було направлено до НАБУ заяву про злочин в порядку ст. 214 КПК України, що підтверджується доказами відправлення з описом вкладення. Дане відправлення було вручене 07.10.2020.
ОСОБА_3 стверджує, що у своїй заяві вона просила внести відомості до ЄРДР, зазначені у заяві про злочин від 10.09.2020, та розпочати розслідування за ст. 366-1 КК України, оскільки ОСОБА_4 , перебуваючи на посаді депутата Одеської обласної ради, вніс недостовірні відомості у декларацію, особи уповноваженої на здійснення функцій держави або місцевого самоврядування за 2018 рік, не подав декларацію перед звільненням та після звільнення за 2019 рік.
Заявниця вказує, що на момент подання скарги відомості, викладені в заяві про вчинення кримінального правопорушення від 10.09.2020, до ЄРДР не внесені, досудове розслідування не розпочато, саме тому вона просить:
-зобов`язати слідчого, іншу уповноважену особу НАБУ, на яку покладено обов`язок внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР негайно, але не пізніше 24 годин, внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення, викладені у заяві про вчинення кримінального правопорушення від 05.10.2020;
-зобов`язати слідчого, іншу уповноважену особу НАБУ, на яку покладено обов`язок внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, надати ОСОБА_3 витяг з ЄРДР на підтвердження факту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за ст. 366-1 КК України.

ІІ. Судовий розгляд.
ОСОБА_3 підтримала вимоги скарги та просила її задовольнити.
Представник НАБУ надіслав письмові пояснення по суті скарги, просив розглянути скаргу без його участі та відмовити у її задоволенні.
Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
ІІІ. Обставини, встановлені слідчим суддею.
Під час розгляду скарги встановлено, що 05.10.2020 ОСОБА_3 звернулася до НАБУ із заявою, у якій вказала, що ОСОБА_4 , будучи депутатом Одеської обласної ради, вніс недостовірні відомості у декларацію за 2018 рік, та не подав декларацію перед звільненням та після звільнення за 2019 рік, що повинен був виконати після відкликання з посади депутата 19.05.2020.
У заяві ОСОБА_3 вказала конкретні відомості, які не були внесені до декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави та місцевого самоврядування, навела відомості відносно особи, яка може бути причетною до вчинення можливого кримінального правопорушення та вказала на дії, які, на її думку, можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 366-1 КК України.
Листом № 111-186/35534 від 12.10.2020 НАБУ повідомило заявницю про те, що її заява з аналогічних питань вже була предметом розгляду у НАБУ, за результатами якого в межах компетенції Головним підрозділом детективів НАБУ не встановлено підстав для внесення відомостей до ЄРДР, оскільки у заяві не наведено об`єктивних даних, що можуть свідчити про вчинення кримінальних корупційних правопорушень, віднесених до підслідності НАБУ. Будь-яких нових фактів, що можуть свідчити про вчинення кримінальних корупційних правопорушень, віднесених до підслідності НАБУ, у заяві від 05.10.2020 не виявлено.
Факти, які були викладені у заяві ОСОБА_3 не були перевірені органом досудового розслідування, а відомості, які містяться цій заяві, не були внесені до ЄРДР та дослідженні у межах досудового розслідування кримінального провадження.
ІV. Оцінка та висновки слідчого судді.
Дослідивши матеріали скарги слідчий суддя вважає, що скарга підлягає задоволенню частково з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.
Згідно ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.
Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України).
Відповідно до п. 1 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Серед наведених у заяві ОСОБА_3 від 05.10.2020 відомостей є такі, що можуть свідчити про можливе вчинення кримінального правопорушення.
У ч. 5 ст. 216 КПК України визначено, що детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування злочинів, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 364, 366-1, 368, 368-2, 369, 369-2, 410 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з таких умов: 1) злочин вчинено конкретним суб`єктом (серед яких депутати обласної ради); 2) розмір предмета злочину або завданої ним шкоди в п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на час вчинення злочину (якщо злочин вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків); 3) злочин, передбачений статтею 369, частиною першою статті 369-2 Кримінального кодексу України, вчинено щодо службової особи, визначеної у частині четвертій статті 18 Кримінального кодексу України або у пункті 1 цієї частини.
У заяві від 05.10.2020 серед викладених фактів міститься інформація про можливе вчинення колишнім депутатом Одеської обласної ради кримінального правопорушення, передбаченого ст. 366-1 КК України.
У ст. 366-1 КК України передбачено кримінальну відповідальність за подання суб`єктом декларування завідомо недостовірних відомостей у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, передбаченої Законом України «Про запобігання корупції», або умисне неподання суб`єктом декларування зазначеної декларації.
Законом України «Про запобігання корупції» (у редакції чинній станом на 19.05.2019) передбачалось, що особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а» і пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, які припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, подають декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями. Особи, які припинили діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або іншу діяльність, зазначену у підпунктах «а» і «в» пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3, зобов`язані наступного року після припинення діяльності подавати в установленому частиною першою цієї статті порядку декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік. (ч. 2 ст. 45). До таких осіб належать в тому числі депутати обласної ради.
За твердженням заявниці ОСОБА_4 як колишній депутат Одеської обласної ради не виконав зазначений обов`язок та не подав відповідні декларації за певні періоди (перед звільненням у травні 2019 року, за 2019 рік), задекларував завідомо неправдиві відомості у декларації за 2018 рік.
Отже, заява від 05.10.2020 містить відомості про можливе неподання депутатом обласної ради декларацій, передбачених Законом України «Про запобігання корупції», та внесення недостовірних відомостей до декларації, а тому заява може містити відомості про можливе кримінальне правопорушення, досудового розслідування якого здійснюється детективами НАБУ.
Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Зважаючи на викладені положення, можна дійти висновку, що уповноваженими особами НАБУ було допущено бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Відомості у заяві ОСОБА_3 потребують дослідження у рамках досудового розслідування детективами НАБУ. Слідчим суддею зазначені обставини не можуть бути перевірені під час розгляду скарги. Не можна дійти однозначного висновку про необґрунтованість цієї заяви в цілому.
Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.
Витяг з ЄРДР відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України надається відразу після внесення відомостей до ЄРДР. Отже, такий обов`язок детектива випливає із встановленого зобов`язання внести відповідні відомості до ЄРДР. Тому необхідність у задоволенні вимог скарги у цій частині відсутня.
Враховуючи вищевказані положення КПК України та встановлені судом обставини, скаргу ОСОБА_3 належить задовольнити частково і зобов`язати уповноважених осіб НАБУ внести відомості за її заявою від 05.10.2020 до ЄРДР.
Керуючись ст. ст. 24, 214, 303, 306, 307 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:
Скаргу ОСОБА_3 задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення за заявою ОСОБА_3 від 05.10.2020.
В іншій частині скарги відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1