У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" серпня 2020 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчої Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянин України, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, в кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004585 від 31 липня 2020 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,
в с т а н о в и л а:
слідча Дніпровського УП ГУ Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_7 звернулась до слідчої судді із зазначеним клопотанням.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 30 липня 2020 року, приблизно о 21 год 30 хв, ОСОБА_5 перебував за адресою проживання потерпілого ОСОБА_8 , а саме: АДРЕСА_2 .

30 липня 2020 року приблизно о 22 год 40 хв потерпілий ОСОБА_8 зайшов до кімнати своєї сестри ОСОБА_9 в якій перебувала знайома ОСОБА_10 та ОСОБА_5 . Так, ОСОБА_8 почав говорити останнім щоб вони покинули приміщення квартири, так як вони йому заважали відпочивати. Далі у ОСОБА_8 та ОСОБА_5 виник словесний конфлікт.

В подальшому, ОСОБА_5 взяв на столі кухні в свою праву руку ніж, після чого в коридорі біля ванної кімнати наніс два ножові поранення в черевну порожнину потерпілого ОСОБА_8 . Після скоєного злочину, ОСОБА_5 зник з місця скоєння злочину у невідомому напрямку.

В подальшому ОСОБА_8 , з отриманими внаслідок дій ОСОБА_5 , тілесними ушкодженнями, доставлено до КМКЛ ШМД, що за адресою: м. Київ, вул. Братиславська, 3 та згідно довідки № 175, виданої КМКЛ ШМД поставлено діагноз: «Проникаюче колото-різане поранення бокової черевної стінки з пошкодженням брижі селезінкового кута поперечно ободової кишки та непроникаюче поранення передньої черевної стінки».

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі. Просив задовольнити, враховуючи те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, що за ступенем тяжкості відносяться до тяжких злочинів, за який законом передбачене покарання до 8 років позбавлення волі, тому існують ризики, а саме: можливість переховуватись від органів досудового розслідування та суду, можливість знищити або сховати не відшукані речові докази, можливість незаконно впливати на потерпілого та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та можливість вчинити інше кримінальне правопорушення.

Захисник ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, оскільки підозра є недостатньо обґрунтованою, а зазначені слідчою у клопотанні ризики є лише формальними та не підтверджуються жодним фактичним доказом. При цьому його підзахисний має постійне місце проживання у м. Києві, а тому просив відмовити у задоволенні клопотання слідчої.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав захисника та просив відмовити у задоволенні клопотання у зв`язку з необґрунтованістю його.

За таких обставин, слідча суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшла такого висновку.

За вказаним фактом 31 липня 2020 року Дніпровським УП ГУНП у м. Києві внесені відомості про вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер № 0004585.

До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідча обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписки підозрюваного щодо вручення йому копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

31 липня 2020 року о 04 год 00 хв ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

31 липня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідча суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.
Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідча суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування щодо ОСОБА_5 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.
У судовому засіданні, на думку слідчої судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, наявними у справі доказами, зокрема: рапортом о/у ВКП Дніпровського УП ГУНП у м. Києві від 31 липня 2020 року; рапортом о/у ВКП ВП-1 Дніпровського УП ГУНП у м. Києві від 31 липня 2020 року; довідкою №175 від 31 липня 2020 року виданої Міською клінічною лікарнею швидкої медичної допомоги; протоколом огляду місця події від 31 липня 2020 року з ілюстративною таблицею, протоколами допитів свідків від 31 липня 2020 року; протоколом проведення слідчого експерименту від 31 липня 2020 року, постановою про визнання речових доказів та приєднання до матеріалів кримінального провадження від 31 липня 2020 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Щодо тверджень захисту про відсутність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, то слід зазначити таке.

Слідча суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих матеріалів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені в клопотанні слідчого дані, з урахуванням долучених до клопотання доказів, слідча суддя має всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у причетності ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Наявність же будь-яких обставин, що є суперечливими, або свідчать про наявність даних, які підлягають перевірці, і є завданням органу досудового розслідування під час розслідування справи з метою підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання, що повинно підтвердити або спростувати підозру.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідча суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, майновий стан підозрюваного, його вік, міцність його соціальних зв`язків, той факт, що він не одружений, зареєстрований та проживає у місті Києві, офіційно не працевлаштований, раніше несудимий.

Також при розгляді даного клопотання слідча суддя враховує правову позицію, викладену в рішенні ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України» (Kharcnenko v. Ukraine) №40107/02, щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (п.80).
Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Слідча суддя критично ставиться до обґрунтувань прокурором ризиків передбачених ст. 177 КПК України, а саме перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки слідчим у клопотанні даний ризик лише формально зазначений, жодним чином не обґрунтований фактичними даними.
Крім того, слідча суддя вважає не доведеною стороною обвинувачення такої обставинияк недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам зазначеним у клопотанні, оскільки у клопотанні слідча зазначає, що домашній арешт не може бути застосований, оскільки обвинувачений проживає в одній квартирі з потерпілим. Проте з матеріалів долучених до клопотання вбачається, що протиправні дії у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 були вчиненні за місцем проживання потерпілого ОСОБА_8 , а саме у квартирі АДРЕСА_3 . При цьому, згідно довідки форми 3 ОСОБА_5 зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 . У зв`язку із чим є необґрунтованими твердження прокурора щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

При цьому, слідча суддя враховує те, що стороною обвинувачення не долучено до матеріалів клопотання документу, що посвідчує особу визначеного ст. 13 Закону України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус», що ускладнює його безпосередню ідентифікацію, а також може викликати певні неузгодженості при застосуванні до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Таким чином, прокурором доведено обґрунтованість підозри щодо ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, що підтверджується матеріалами клопотання, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, можливість незаконно впливати на потерпілого і свідків у кримінально провадженні та можливість знищити або сховати невідшуканий речовий доказ.
За наведених обставин, слідча суддя дійшла висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних з прибуттям підозрюваного на вимогу слідчого, прокурора, суду, можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною цілодобовозалишати житло та з покладенням обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України терміном на 2 місяці.
Відповідно до ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись, ст. 176, 177, 178, 182, 183, 184, 19 4, 196, 309, 369-372 КПК України, слідча суддя,

п о с т а н о в и л а :
в задоволенні клопотання слідчої Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 - відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту до 27 вересня 2020 року, за адресою: АДРЕСА_1 та зобов`язати останнього прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду в межах строку дії цього заходу забезпечення кримінального провадження.
ОСОБА_5 повинно негайно бути звільнено з-під варти в залі суду та доставлено до місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 31 вересня 2020 року включно, такі обов`язки:
не відлучатись за межі м. Київ без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
повідомляти слідчого, прокурора, суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;
утриматись від спілкування з потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні.
Роз`яснити ОСОБА_5 ,що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 .
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.
Роз`яснити виконавцям, що навмисне невиконання службовою особою ухвали суду або здійснення перешкод їх виконання тягне кримінальну відповідальність за ст. 382 КК України.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Ухвала слідчої судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали 17 год 00 хв 03 серпня 2020 року.
Слідча суддя: ОСОБА_1