Справа № 397/884/20
н/п : 1-кп/397/113/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26.08.2020 смт. Олександрівка

Олександрівський районний суд Кіровоградської області у складі:
головуючий - суддя ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши під час підготовчого судового засідання клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах власника арештованого майна ДП «Олександрівське лісове господарство» про скасування арешту на майно, у кримінальному провадженні № 0000014 за обвинувальним актом стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 ,

який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 367 Кримінального кодексу України (далі КК України),

за участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

представника потерпілого ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника - адвоката ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:
05.08.2020 до Олександрівського районного суду Кіровоградської області надійшло кримінальне провадження, зареєстроване в ЄРДР 16.01.2020 за № 0000014, стосовно ОСОБА_4 , якому відповідно до обвинувального акта висунуто обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Ухвалою Олександрівського районного суду від 05.08.2020 у кримінальному провадженні призначено підготовче судове засідання.

У ході підготовчого судового засідання під час вирішення питань, пов`язаних з підготовкою до судового розгляду, адвокатом ОСОБА_3 , який діє в інтересах власника майна ДП «Олександрівське лісове господарство» заявлено клопотання про скасування арешту на майно.
Клопотання мотивоване тим, що арешт був накладений, в тому числі на майно ДП «Олександрівське лісове господарство», зокрема на системний блок марки «AL137567», але хоча системний блок і визнано речовим доказом, доказове значення має лише вміщена в ньому інформація, яка була скопійована слідчим на диск CD-R, а тому наявна на диску інформація має таке ж саме доказове значення, як і системний блок, у зв`язку із чим на даний час немає необхідності у тривалому перебуванні системного блоку в органу досудового розслідування.

У зв`язку з цим заявник просить скасувати арешт майна, вилученого під час обшуку 10.04.2020, а саме системного блоку марки «AL137567», який був накладений згідно з ухвалою слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва від 14.04.2020 у справі № 487/2026/20.

Адвокат ОСОБА_3 підтримав заявлене клопотання та просив його задовольнити, скасувати арешт на майно системний блок марки «AL137567» та повернути його власнику ДП «Олександрівське лісове господарство».

Прокурор проти клопотання заперечував з посиланням на те, що майно, щодо якого ставиться питання про скасування арешту, є речовими доказами, дане кримінальне провадження перебуває на розгляді суду, у зв`язку із чим може виникнути необхідність безпосередньо дослідити цей об`єкт.

Представник потерпілого погодився з думкою прокурора.
Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав заявлене клопотання та просив його задовольнити.

Представник центру пробації відніс вирішення даного питання на розсуд суду.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, суд дійшов висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Із матеріалів клопотання вбачається, що Державним бюро розслідування здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000014 від 16.01.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 України, за фактом службової недбалості, тобто неналежному виконані службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало тяжких наслідків.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Частиною другою цієї статті визначені випадки, у яких допускається арешт майна:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України інший власник або володілець майна, (…) які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді чи суду під час судового провадження (…) за клопотанням іншого власника або володільця майна, (…) якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Отже, при розгляді клопотання про скасування арешту, суд встановлює обґрунтованість/необґрунтованість накладеного арешту та наявність/відсутність підстав для його подальшого застосування, виходячи із того, на яку підставу вказує зацікавлена у скасуванні такого арешту майна особа. В даному клопотанні адвокат вказує на відсутність подальшої потреби в арешті майна.

Згідно з ухвалою слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва від 14.04.2020 у справі № 487/2026/20, клопотання слідчого про накладення арешту на майно задоволено та накладений арешт на майно, зокрема на системний блок марки «AL137567», вилучений 10.04.2020 під час проведення обшуку у ДП «Олександрівське лісове господарство».
У частині 3 статті 170 КПК України зазначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Згідно із ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Як убачається із змісту ухвали слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва від 14.04.2020 слідчий суддя визнав можливим застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт. В ході огляду вилученого системного блоку було виявлено електронні копії документів, що стосуються робочої документації, яка має значення для встановлення обставин, які досліджуються в ході досудового розслідування.
Отже, слідчий суддя дійшов висновку, що слідчим доведено наявність підстав, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна, а саме, що таке майно є речовим доказом у цьому кримінальному провадженні та може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Щодо посилання заявника на те, що в арешті системного блоку відпала потреба, суд зазначає, що відповідно до ч. 2, 9 ст. 100 КПК України речовий доказ зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ, зобов`язана зберігати його у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Питання про долю речових доказів, які були надані суду, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. Такі докази повинні зберігатися до набрання рішенням законної сили. У разі закриття кримінального провадження слідчим або прокурором питання про долю речових доказів і документів вирішується ухвалою суду на підставі відповідного клопотання, яке розглядається згідно із статтями 171-174 цього Кодексу.
Спеціальні положення про збереження речових доказів та вирішення питання про них одночасно з постановленням судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження, базується на засаді безпосередності дослідження показань, речей і документів (стаття 23 КПК України), відповідно до якої суд досліджує докази безпосередньо. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в речах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Безумовно, у випадку надмірної тривалості утримання вилучених об`єктів у розпорядженні органу досудового розслідування, власник може ставити питання про скасування арешту майна на цій підставі з огляду на вимоги розумності і співмірності.
Однак, станом на час розгляду цього клопотання з урахуванням виявленої в системному блоці інформації суд не може погодитися з адвокатом у тому, що в подальшому арешті відпала потреба.
Зважаючи на те, що судом не встановлено необґрунтованості накладення арешту на системний блок марки «AL137567», що був вилучений під час проведення обшуку 10.04.2020 в приміщені «Олександрівське лісове господарство», вказане арештоване майно має статус речових доказів у цьому кримінальному провадженні, доля яких має вирішуватися у порядку, встановленому ст. 100 КПК України, а також за наявності подальшої необхідності такого арешту в цілях кримінального провадження, оскільки даний об`єкт є речовим доказом, у суду може виникнути необхідність безпосередньо дослідити цей об`єкт, а тому суд не вбачає підстав для скасування арешту майна, про яке йдеться в клопотанні. За таких обставин клопотання не підлягає задоволенню.
Керуючись вимогами ст. 2, 167-169, 170-173, 174,314, 315, 372, 376 КПК України, суд,
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах власника майна ДП «Олександрівське лісове господарство», про скасування арешту майна у кримінальному провадженні за № 0000014 від 16.01.2020 стосовно ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 367 КК України, відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Суддя: /підпис/ ОСОБА_1

Згідно з оригіналом.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Рішення станом на «___»_______________20 року набрало законної сили.

Суддя Олександрівського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1

Копію засвідчено «___»________________20 року.