Справа №463/2776/14-к
Провадження №1-кп/463/4/20
УХВАЛА

26 серпня 2020 р. Личаківський районний суд м.Львова

в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_4
прокурора ОСОБА_5
захисника ОСОБА_6
обвинуваченої ОСОБА_7
потерпілих ОСОБА_8 , ОСОБА_9

у м. Львові
у відкритому судовому засіданні,
розглянувши об`єднане судове провадження по розгляду кримінальних проваджень, внесених до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000197 від 07.12.2012, за №0000448 від 02.10.2015 року, за №0000188 від 30.03.2018 року, №0000397 від 25.06.2018 року про обвинувачення ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.190, ч.3 ст.190, ч.4 ст.190, ч.1 ст.209, ч.2 ст.209 Кримінального кодексу України,

в с т а н о в и в :

В провадженні Личаківського районного суду м.Львова перебуває на розкляді об`єднане кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.190, ч.3 ст.190, ч.4 ст.190, ч.1 ст.209, ч.2 ст.209 Кримінального кодексу України, розгляд якого здійснює колегія суддів.

Обвинувачена заявила клопотання про відвід головуючому судді, який здійснює розгляд справи, яке мотивує тим, що суд не відповідає критеріям безсторонності, оскільки головуючий суддя ОСОБА_1 є упередженим. Так в ухвалі від 25 серпня 2020 року суд в черговий раз керується недостовірною інформацією про порушення обвинуваченою процесуальних обов`язків, не зважаючи на те, що у неї наявні лікарняні листи, які підтверджують неявки її до суду з поважних причин. А тому, ці обставини дають їй підстави вважати, що головуючий суддя є упереджений, та просить задоволити заяву про відвід.
Заслухавши думку сторін, оглянувши матеріали справи та заяву про відвід, суд заяву про відвід відхиляє з таких підстав.
Як вбачається з матеріалів судового провадження №1-кс/463/4/20, в провадженні колегії суддів Личаківського районного суду м. Львова перебуває об`єднане судове провадження про обвинувачення ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.190, ч.3 ст.190, ч.4 ст.190, ч.1 ст.209, ч.2 ст.209 Кримінального кодексу України.
Відповідно до положень ч.1 ст.81 КПК України, у разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.
Положеннями статтей 75, 76 КПК України перебачено виключний перелік підстав, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, у випадку наявності яких згідно з ч.2 ст.80 КПК України судді може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.
У своєму клопотанні обвинувачена посилається на підставу відводу - наявність інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості, зокрема на думку обвинуваченої суддя ОСОБА_1 є упередженим, оскільки в ухвалі суду від 25 серпня 2020 року суд в черговий раз керується недостовірною інформацією про порушення обвинуваченою процесуальних обов`язків, не зважаючи на те, що у неї наявні лікарняні листи, які підтверджують причини неявки її до суду з поважних причин.
Суд нагадує, що наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого легітимного сумніву з цього приводу (рішення від 24 травня 1989 року у «Справі Гаусшильдта» (Hauschildt Case), заява № 11/1987/134/188, § 46).

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.

У рішенні від 15 липня 2005 року у справі ж «Межнаріч проти Хорватії» ЄСПЛ звернув увагу на те, що «слід визначити, чи існують, окрім поведінки судді, факти, які можна встановити, які можуть викликати сумніви щодо його неупередженості. Це означає, що, вирішуючи питання про те, чи є в тій або іншій справі достатня підстава побоюватися, що конкретному судді бракує неупередженості, позиція відповідної особи є важливою, але не є визначальною» (Meznaric v. Croatia, заява № 71615/01, § 31).

Отже, для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

При вирішенні заяви про відвід суд приходить до переконання, що заявником не наведено достатніх підстав вважати, що суддя ОСОБА_1 не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду вказаної скарги. Такі об`єктивні факти не підтверджені заявником. Наводячи підстави для відводу головуючого, фактично обвинувачена висловлює не згоду із судовим рішенням, яке постановлено колегією суддів і це рішення може бути нею оскаржено у процесуального порядку. Окрім того, у вказаній заяві обвинувачена спотворює факти викладені у ухвалі суду від 25.08.2020 року, оскільки суд звертав увагу на порушення нею ч.7 п.1 ст.42 КПК України, якою визначено обов`язки обвинуваченої особисто заздалегідь повідомляти суд про причини неявки у судове засідання, за що на неї було накладено грошове стягнення.
А тому підстав для відводу колегія суддів не вбачає.
Керуючись ст.ст.75, 76, 81 КПК України, суд -

у х в а л и в:

в задоволенні заяви обвинуваченої ОСОБА_7 про відвід головуючого судді ОСОБА_1 - відмовити за її безпідставністю.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3