Справа № 461/8225/20
Провадження № 1-кс/461/6587/20
07.10.2020 року. м. Львів.
Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_7 ,
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 , діючи з корисливих мотивів, маючи спільний умисел на незаконне збагачення за рахунок вчинення кримінального правопорушення, за невстановлених досудовим розслідуванням обставин вступив у попередню змову з ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та іншими невстановленими особами, узгодивши єдиний план дій, спрямований на вимагання чужого майна, а саме грошових коштів у ОСОБА_10 , поєднаного із погрозами заподіяння шкоди його життю та здоров`ю та спричинення останньому тілесних ушкоджень.
Своїми умисними злочинними діями ОСОБА_7 спільно з ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та іншими невстановленими слідством особами спричинили ОСОБА_10 майнової шкоди на суму 5250 гривень.
06.10.2020 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.189 КПК України.
Санкція ч. 2 ст. 189 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років.
Підставою для застосування щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою стали обґрунтована підозра останнього у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що ОСОБА_7 , перебуваючи на волі, може:переховуватися від органів досудового розслідування та суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити вчиняти раніше розпочате; знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків та потерпілого вчиненого кримінального правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Із урахуванням ризиків, які виникли внаслідок дій ОСОБА_7 , а також те, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється останній відноситься до категорії тяжких злочинів у сфері злочинів проти власності, а тому жоден інший більш м`який запобіжний захід, передбачений ст. 176 КПК України, окрім як тримання під вартою, не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_7 , щодо виконання ним процесуальних рішень та не унеможливить спроби останнього перешкоджати кримінальному провадженню, а відтак запобігти зазначеним ризикам, тому слідчий просить клопотання задовольнити.
Прокурор та слідчий у судовому засіданні просять задовольнити подане клопотання покликаючись на наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Підозрюваний та його захисники у судовому засіданні заперечили проти обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, просили у задоволенні клопотання слідчого відмовити, застосувавши більш м`який запобіжний захід.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Поняття "обґрунтована підозра" визначена в рішенні Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої цей термін означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення Мета затримання для допиту полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання (рішення у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року).
Обґрунтованість підозри ОСОБА_7 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема:
-показаннями потерпілого ОСОБА_10 ;
-показаннями свідка ОСОБА_11 ;
-висновком судово-медичної експертизи;
-протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину;
-протоколом ідентифікації грошових коштів;
-протоколом допиту неповнолітнього свідка ОСОБА_12 ;
-іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.
Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності даних обставин, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Згідно пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Заслухавши пояснення слідчого, думку прокурора на підтримання внесеного клопотання, пояснення підозрюваного та думку його захисників, враховуючи особу ОСОБА_7 , який підозрюється у вчиненні тяжкого злочину (ч.2 ст.189 КК України), санкція статті якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років.
Подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.ст. 179, 184 КПК України, вважаю, що інші запобіжні заходи можуть не запобігти зазначеним вище ризикам, передбаченим ч.1 ст.177 КПК України, а тому приходжу до висновку про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення розміру застави.
Частиною 4 ст.183 КПК України визначено виключний перелік випадків у яких слідчий суддя має право при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави у кримінальному провадженні, а саме: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо злочину, який спричинив загибель людини та щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжних захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
З огляду на те, що даний злочин вчинено погрозою застосування насильства.
Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196, 309, 392, 395 КПК України, слідчий суддя,-

Клопотання задовольнити.
Обрати підозрюваному ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Червоноград Львівської області, українцю, громадянину України, проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід - тримання під вартою у Державній установі «Львівська установа виконання покарань №19» строком на 60 діб - до 05.12.2020 року включно, без визначення розміру застави.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого ВР ОТЗ СУ ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.
Повний текст ухвали проголошено 09.10.2020 року о 15 год. 50 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1 .