Справа № 644/ 636 /18
н.п. 1-кп/644/ 802 /20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 грудня 2020 року м. Харків

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження № 0003631 від 21.12.2017 року за обвинуваченням:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, не одруженого, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
До Орджонікідзевського районного суду м. Харкова, на підставі ухвали Харківського апеляційного суду від 11.11.2020 року надійшло кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003631 від 21.12.2017 року у відношенні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України.
Ухвалою Харківського апеляційного суду від 11.11.2020 року ОСОБА_5 продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 09.01.2021 року.
Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 26.11.2020 року вказане кримінальне провадження призначене до підготовчого судового засідання.
17.12.2020 року під час підготовчого судового розгляду прокурором заявлено клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Клопотання прокурор обґрунтовує тим, що 09.01.2021 року закінчується строк тримання обвинуваченого під вартою, судовий розгляд справи не розпочато, ризики, визначені раніше судом при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зникли. Прокурор зазначає, що є підстави для продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 , є наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме те, що обвинувачений може переховуватись від суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності у зв`язку із великим імовірним терміном покарання; незаконно впливати на потерпілу, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється; вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, яке відповідно до санкції ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України загрожує останньому, а саме: позбавленням волі на строк від 8 до 15 років або довічним позбавленням волі з конфіскацією майна і відповідно до ст.12 КК України дані злочини відносяться до категорії особливо тяжких.
Обвинувачений та захисник при вирішенні клопотання покладались на розсуд суду.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.
Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Ст. ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та положення, встановлені у рішеннях Європейського суду з прав людини вказують на необхідність дотримання розумних строків тримання особи під вартою. Існування обґрунтованої підозри у скоєнні особою злочину є необхідною умовою для законності подальшого тримання її під вартою.
Відповідно до Закону України № 558-IX від 13.04.2020 року «Про внесення зміни до пункту 20-5 розділу XI "Перехідні положення" Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та розгляду окремих питань під час судового провадження на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.
Оскільки на теперішній час на території України діє загальнодержавний карантин, а судді які входять до складу колегії: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 зайняті в інших кримінальних провадженнях, беручи до уваги, що до закінчення строків тримання під вартою обвинуваченого неможливо розглянути клопотання про продовження або зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою колегією суддів, суд приходить висновку про необхідність вирішення питання щодо строків тримання обвинуваченого під вартою головуючим по справі одноособово.
Суд, вислухавши думки учасників процесу, перевіривши матеріали справи, приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, оскільки на цей час продовжують існувати ризики визначені ст. 177 КПК України, а строк обраного обвинуваченому запобіжного заходу спливає 09.01.2021 року, і підстав змінювати запобіжний захід на більш м`який, судом не вбачається.
Суд погоджується із доводами сторони обвинувачення щодо наявності обґрунтованої підозри. Прокурор у клопотанні про продовження строку тримання під вартою посилався на наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України. Зазначені ризики були встановлені під час обрання запобіжного заходу слідчим суддею. На підтвердження ризиків передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України свідчить по-перше, те, що з урахуванням пред`явленого обвинувачення існує можливість призначення покарання у вигляді позбавлення волі, що на думку суду обґрунтовано може викликати загрозу втечі обвинуваченого, про що викладено правову позицію в рішенні ЕСПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії». По-друге, на даний час судовий розгляд не розпочато, ще не допитано потерпілу та свідків, що викликає можливий ризик впливу обвинуваченого на них.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність відповідних ризиків, передбачених ч.1 даної статті.
Враховуючи, що відповідно до обвинувального акту ОСОБА_5 , обвинувачується в скоєнні особливо тяжких злочинів, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 15 років або довічним позбавленням волі, з конфіскацією майна, з метою запобігання спробам обвинуваченого незаконно впливати на потерпілу та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, переховуватися від суду, вчиняти кримінальні правопорушення, з урахуванням особи обвинуваченого який не має постійного місця роботи та джерела доходів, та відсутність будь-яких даних про неможливість перебування обвинуваченого в умовах попереднього ув`язнення за станом здоров`я, а також те, що закінчити розгляд справи не є можливим до закінчення встановленого 2-х місячного строку з причин, що не залежать від суду, суд вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню.
Визначаючи підстави для виняткового виду запобіжного заходу, суд враховує обставини, визначені в ст.178 КПК України, тяжкість обвинувачення, а також враховує, що більш м`які запобіжні заходи, не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Разом з тим, виходячи з цілей п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, принципу правової визначеності, суд вважає необхідним з урахуванням часу, необхідного для судового розгляду кримінального провадження в розумні строки, продовжити строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченого під вартою до 15 лютого 2021 року.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 31, 176, 177, 178, 180, 183, 314 - 316, 369 КПК України, суд,-
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 задовольнити.
Продовжити строк запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів до 15 лютого 2021 року.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору, захиснику для відома.
Копію ухвали направити на виконання до Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Харківської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 .
Ухвала про продовження строку тримання під вартою, згідно з Рішенням Конституційного Суду №4-р/2019 від 13.06.2019 року може бути оскаржена в апеляційному порядку, шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення, а обвинуваченим в той же строк з моменту вручення копії ухвали.
Повний текст ухвали складено та проголошено 17.12.2020 року.

Головуючий суддя: ОСОБА_1