ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11-сс/818/25/21 Доповідач ОСОБА_1
Справа № 645/5140/20 (1-кс/645/1604/20) Слідчий суддя ОСОБА_2
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 січня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

підозрюваного - ОСОБА_6 ,

захисника - ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Харкові матеріали за апеляційними скаргами підозрюваного ОСОБА_6 та його захисника адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Фрунзенського районного суду м. Харкова від 01.12.2020 про відмову у задоволенні скарги захисника ОСОБА_7 на повідомлення слідчого про підозру від 04.09.2020 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001704 від 03.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 187 КК України, -

встановила:

Ухвалою слідчого судді Фрунзенського районного суду м. Харкова від 01.12.2020 відмовлено у задоволенні скарги захисника ОСОБА_7 на повідомлення слідчого про підозру від 04.09.2020 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001704 від 03.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 187 КК України.

Не погодившись із вказаною ухвалою, захисник підозрюваного ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою скаргу адвоката задовольнити у повному обсязі, повідомлення про підозру ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001704 від 03.09.2020 за частиною 4 статті 187 КК України скасувати.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги посилається на грубе порушення слідчим суддею норм кримінального процесуального законодавства.
Зокрема, вважає, що слідчим суддею при розгляді скарги не дотримано вимог статті 370 КПК України та допущено неповноту судового розгляду, невідповідність висновків суду фактичним обставинам кримінального провадження. Також зазначає, що під час судового розгляду недослідженими залишилися обставини, з`ясування яких має істотне значення для ухвалення законного, обґрунтованого та справедливого судового рішення.
Крім того, підозрюваним ОСОБА_6 подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги посилається на необ`єктивність, необґрунтованість, невмотивованість, упередженість та незаконність ухвали слідчого судді.

03.09.2020 о 13:45 він був протиправно затриманий співробітниками Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області. Знаходився в лежачому положенні на асфальті в кайданках більше двох годин. В участі захисника було незаконно відмовлено. Після спливу дев`яти годин 04.09.2020 о 00:31 було складено протокол затримання.

04.09.2020 слідчим СВ Немишлянського ВП ОСОБА_8 йому було повідомлено про підозру за частиною 4 статті 187 КК України.

Вважає, що текст письмового повідомлення про підозру не може свідчити про об`єктивність досудового слідства та законність повідомлення про підозру, адже не містить жодної конкретики , як того вимагає пункт 6 частини 1 статті 277 КПК України, а також фактичні обставини події не відповідають тим, що викладені у повідомленні про підозру. Цей факт підтвердив і сам слідчий ОСОБА_9 в судовому засіданні, вказавши, що в повідомленні про підозру наявні неточності та невідповідності, але ведеться досудове розслідування.

Необґрунтованість та неконкретизованість повідомлення про підозру полягає також у неточних, неконкретних та некоректних формулюваннях, які містяться у письмовому повідомленні про підозру, та які жодним чином не підтверджуються матеріалами та документами кримінального провадження, а саме:

1)коли, за яких обставин, про що саме домовились він та двоє невстановлених осіб? Чим це підтверджується?

2)якими доказами підтверджується, що він та двоє невстановлених осіб діяли «за попередньою змовою»?

3)«розподіливши між собою обов`язки» - хто, коли, за яких обставин та які саме ролі розподілив? Яка роль була відведена йому, інших двом невстановленим особам? Чим це підтверджується?

4)якщо на думку слідчого, прокурора він та двоє невстановлених осіб вчинили кримінальне правопорушення «за попередньою змовою групою осіб», то чому відсутні посилання на статті 27,28 КК України?

5)«нанесли 4 удари кулаками рук», «зв`язали руки та ноги ОСОБА_10 », «погрожували застосувати насильство, небезпечне для життя чи здоров`я особи, що виразилося у демонстрації ОСОБА_10 предмета, схожого на пістолет» - хто вчинив ці дії? Він чи інші невстановлені особи, чи «двоє нападників», як вказано в повідомленні про підозру? Яким саме чином погрожували?

6)якими доказами підтверджується, що він, як вказано у повідомленні про підозру, 02.09.2020 близько 22:00 перебував за адресою: АДРЕСА_1 ?

На його думку, слідчим Немишлянського ВП та прокурором Харківської місцевої прокуратури № 3 під час повідомлення йому про підозру не вказано про беззаперечність фактів, викладених у тексті повідомлення про підозру, а також відсутні посилання на зібрані у зв`язку із цим докази під час проведення досудового розслідування до повідомлення про підозру. Таким чином, повідомлення про підозру містить лише опис/виклад обставин (дій) вчинення невстановленими особами кримінального правопорушення, без зазначення конкретних, чітких, достовірно встановлених та підтверджених допустимими доказами дій, які вчинені нібито ним, що є грубим порушенням вимог пункту 6 частини 1 статті 277 КПК України.

Повідомлений належним чином про час та місце розгляду апеляційної скарги прокурор до суду апеляційної інстанції не з`явився.
Враховуючи стислі строки, регламентовані частиною 2 статті 422 КПК України, колегія судів вважає за можливе розглянути апеляційну скаргу без участі прокурора, належним чином повідомленого про час та місце проведення апеляційного розгляду, так як в силу вимог частини 4 статті 405 КПК України дані обставини не є перешкодою для апеляційного розгляду.
Заслухавши суддю доповідача, пояснення захисника та підозрюваного, які підтримали апеляційні скарги і просили їх задовольнити, дослідивши матеріали судового провадження, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 на повідомлення слідчого про підозру, слідчий суддя дійшов висновку, що повідомлення про підозру ОСОБА_6 від 04.09.2020 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 187 КК України, є законним, вмотивованим та відповідає вимогам статті 277 КПК України, а у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно підозрюваного ОСОБА_6 , чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановлено. Також слідчий суддя вважав, що вимога заявника про зобов`язання компетентної посадової особи Харківської місцевої прокуратури № 3 внести відомості до ЄРДР про виключення повідомлення про підозру ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого частиною 4 статті 187 КК України, як похідна, задоволенню також не підлягає.

З висновком слідчого судді про відсутність підстав для задоволення скарги захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 на повідомлення про підозру колегія суддів погоджується, виходячи з наступного.

Відповідно до пункту 10 частини 1 статті 303 КПК України на досудовому слідстві може бути оскаржене повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Статтею 277 КПК України визначено, що письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.

Повідомлення має містити такі відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Статтею 278 КПК України чітко регламентовано порядок вручення письмового повідомлення про підозру. Зокрема, відповідно до частини 1 статті 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Судовим розглядом встановлено, що СВ Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001704 від 03.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 187 КК України.

03.09.2020 о 15 год. 25 хв. в порядку статті 208 КПК України ОСОБА_6 був затриманий.

04.09.2020 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 4 статті 187 КК України, тобто розбій, спрямований на заволодіння майном в особливо великих розмірах, за попередньою змовою групою осіб, поєднаний із проникненням до іншого приміщення.

Відповідно до вимог статті 278 КПК України письмове повідомлення про підозру та пам`ятка про процесуальні права та обов`язки вручені підозрюваному ОСОБА_6 в присутності адвоката ОСОБА_7 старшим слідчим СВ Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області в день його складання, а саме 04.09.2020 о 14 год.20 хв.

Отримавши письмове повідомлення про підозру, підозрюваний ОСОБА_6 зазначив, що вважає підозру необґрунтованою та незаконною.

Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
При вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри повідомленої ОСОБА_6 за частиною 4 статті 187 КК України, колегія суддів виходить з тих міркувань, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя (суд), оцінюючи докази на предмет наявності обґрунтованої підозри, повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.
За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яке йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».
Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Відповідно до статті 89 КПК України визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду, а тому сукупність інших зібраних органом досудового розслідування доказів, які ще будуть перевірятися, оцінюватися, як в ході досудового розслідування, так і в ході судового розгляду, не дає підстав для скасування підозри.
На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію Європейського суду з прав людини щодо визначення поняття «обґрунтована підозра» як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.
Оцінюючи в сукупності обставини провадження досудового розслідування, яке на даний час триває, та, враховуючи достатність доказів про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 187 КК України, якій неодноразово була надана оцінка слідчим суддею та колегією суддів Харківського апеляційного суду під час обрання запобіжного заходу підозрюваному та під час вирішення питання про продовження строку дії запобіжного заходу, колегія суддів вважає, що обґрунтованість підозри ОСОБА_6 в контексті її розуміння Європейським судом з прав людини, присутня, оскільки фактів та інформації про можливу причетність ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення достатньо.

Отже, наведеним спростовуються доводи апеляційної скарги ОСОБА_6 про необґрунтованість та неконкретизованість повідомленої йому підозри, оскільки дане повідомлення про підозру відповідає вимогам статті 277 КПК України та є процесуальним рішенням слідчого, яке ґрунтується на наявності у органу досудового розслідування достатніх доказів щодо вчинення особою кримінального правопорушення, поєднаному із внутрішнім переконанням слідчого та/або прокурора в контексті їх процесуальної незалежності та наявності у них повноважень на прийняття відповідного процесуального рішення.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що на даному етапі досудового розслідування слідчим суддею зроблений обґрунтований висновок щодо відсутності підстав для скасування повідомлення про підозру у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 187 КК України, оскільки обставини, на які посилається захисник ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_7 у своїй скарзі, як на підставу скасування підозри, мають бути вирішені на іншій стадії кримінального провадження під час судового розгляду. Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру.
Порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, судом апеляційної інстанції не встановлено.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що оскаржувана ухвала слідчого судді є законною і обґрунтованою, а тому вона підлягає залишенню без змін, а апеляційні скарги ОСОБА_6 та його захисника адвоката ОСОБА_7 без задоволення.

Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 418, 419, 424 КПК України, -

постановила:

Апеляційні скарги підозрюваного ОСОБА_6 та його захисника адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Фрунзенського районного суду м. Харкова від 01.12.2020 залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий -

Судді: