Справа № 481/1343/20
Провадж.№ 1-кс/481/237/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.10.2020 року Слідчий суддя Новобузького районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Новобузького ВП ГУНП в Миколаївській області щодо невнесення відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання повідомлення про кримінальне правопорушення,
Встановив:
05.10.2020 року до Новобузького районного суду Миколаївської області звернулась скаржниця ОСОБА_3 із скаргою на бездіяльність керівника слідчого відділу Новобузького ВП ГУНП в миколаївській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення 23.09.2020 року.
В обґрунтуванні скарги зазначено, що 23.09.2020 року нею до Новобузького ВП ГУНП в Миколаївській області було направлено повідомлення про те, що громадянин ОСОБА_4 , 23.09.2020 року, на її земельній ділянці, що знаходится на території Березнегуватської сільської ради, скосив близько 0,3 га соняшника, проте відомості про кримінальне правопорушення, за вказаним повідомленням, в ЕРДР не було внесено.

У судовому засіданні скаржниця ОСОБА_3 скаргу підтримала, додатково зазначила суду, що вказані протиправні дії ОСОБА_4 вчиняє вже не вперше, однак жодного разу його не було притягнуто до відповідальності через бездіяльність правоохоронних органів та формальне відношення до її скарг.

Представник Новобузького ВП ГУ НП Миколаївської області у судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив.

Згідно ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Вислухавши пояснення скаржниці ОСОБА_3 , дослідивши подані матеріали, суд дійшов такого.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Також Законом України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав і основоположних свобод", Першого протоколу та протоколів 2, 4, 7 та 11 до Конвенції" (п. 1) Україна визнала обов`язковою юрисдикцію Європейського суду з прав людини в усіх питаннях, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

У п. 33 Рішення ЄСПЛ у справі "Dombo Beheer B.V. v. The Netherlands" від 27.10.1993 року та у п.38 Рішення ЄСПЛ у справі "Аnkel v. Switzerland" від 23.10.1996 року закріплено, що принцип рівності сторін у процесі - у розумінні "справедливого балансу" між сторонами вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони.

У п. 134 Рішення ЄСПЛ "Генадій Науменко проти України", п. 168 рішення у справі "Айдин проти Туреччини", п. 75 "Афанасьєв проти України", п. 207 рішення у справі "Ічаба проти Швейцарії" та багатьох інших рішеннях ЄСПЛ встановлено, що засіб правового захисту відповідно до статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод ("Право на ефективний засіб правового захисту") повинен бути ефективним на практиці, як і в теорії, у тому сенсі, що користуванню засобами захисту не повинно чинитися перешкод діями або бездіяльністю органів влади держави.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

Згідно п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Судом встановлено, що 23 вересня 2020 року ОСОБА_3 звернулась з телефонним повідомленням про те, що громадянин ОСОБА_4 23.09.2020 року на її земельній ділянці, що розташована на території Березнегуватської сільської ради, скосив близько 0,3 га врожаю соняшника .

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається (ч. 4 ст. 214 КПК України).

Згідно з пунктом 2 розділу ІІ Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.07.2017 № 575, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 31 липня 2017р. за № 937/30805, слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) та розпочати розслідування.

Відповідно до абзацу 4 пункту 1 глави 2 розділу І Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України 06.04.2016 № 139, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 05 травня 2016 р. за № 680/28810, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Виходячи з положень вказаних нормативних актів, саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та мають містити вищевказані відомості.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність у таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

При цьому, виходячи зі змісту ст. 214 КПК України, повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

У своєму повідомлені ОСОБА_3 вказує на конкретний час, місце та спосіб вчинення кримінального правопорушення, виклад обставин, зазначення доказів, які, на думку заявника, вказують на це.

Частиною 5 статті 214 КПК України визначено перелік відомостей, що вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань, до яких згідно п. 4 відносяться: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Як видно із відповіді в.о. начальника Новобузького ВП ГУНП в Миколаївській області за вих. № 11471/65-2020 від 25.09.2020 року повідомлення ОСОБА_5 було розглянуто та керуючись вимогами Закону України «Про звернення громадян» перевірку припинено. Відомості за повідомленням ОСОБА_3 від 23.09.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань не вносились.

На окрему увагу заслуговує питання застосування до відповідних правовідносин Закону України «Про звернення громадян». Варто враховувати, що цей нормативно-правовий акт має свою мету і певним чином урегульовує питання взаємодії громадян з державними органами, у тому числі з органами, уповноваженими на здійснення досудового розслідування. Водночас слід зробити застереження щодо недопустимості підміни нормами цього закону положень, які визначають порядок реагування державних органів на одержання інформації про вчинені кримінальні правопорушення.

Так, відповідно до преамбули Закону України "Про звернення громадян" він регулює питання практичної реалізації громадянами України наданого їм Конституцією України права вносити в органи державної влади, об`єднання громадян відповідно до їх статуту пропозиції про поліпшення їх діяльності, викривати недоліки в роботі, оскаржувати дії посадових осіб, державних і громадських органів. Закон забезпечує громадянам України можливості для участі в управлінні державними і громадськими справами, для впливу на поліпшення роботи органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, для відстоювання своїх прав і законних інтересів та відновлення їх у разі порушення.

Водночас, якщо особа звертається із певним документом до органів, відповідальних за реалізацію завдань кримінального провадження, пов`язаних із вчиненням, на її думку, кримінального правопорушення, то таке звернення недопустимо розцінювати як таке, в якому реалізується право особи на внесення пропозицій стосовно вдосконалення роботи органів досудового розслідування, викриття недоліків у їх роботі або як прояв участі у державних справах. Також неправильно (з цих же міркувань) розглядати заяви, які, на думку уповноважених суб`єктів органів досудового розслідування, містять відомості про кримінальне правопорушення, за правилами ст. 214 КПК, а які таких відомостей не містять, за правилами Закону України "Про звернення громадян", оскільки така ознака не може використовуватись як розмежувальна для цих двох видів звернень.
Таким чином, з огляду на чіткий обов`язок внесення слідчим чи прокурором відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР із встановленням обмеженого процесуального строку для його виконання, за наявності лише загальних вимог до заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, при наявності встановлення факту звернення ОСОБА_3 та констатації факту невнесення відомостей про кримінальне правопорушення в межах регламентованого ст.214 КПК 24-годинного строку, скарга підлягає задоволенню.
Керуючись ч. 1 ст. 214, п.1 ч. 1 ст.303, ст.304-307 КПК України, слідчий суддя,
Постановив:
Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Новобузького ВП ГУНП в Миколаївській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, задовольнити.
Зобов`язати відповідальних працівників Новобузького відділу поліції ГУНП в Миколаївській області внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за повідомленням ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення від 23.09.2020 року щодо незаконних дій на її земельній ділянці, протягом 24 годин, з часу отримання копії цієї ухвали та розпочати досудове розслідування.
Відповідно до ч. 3 ст.309 КПК України ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Ухвала в повному обсязі оголошена 07.10.2020 року о 08.50.
Слідчий суддя ОСОБА_1