УХВАЛА
25 серпня 2020 року м. Одеса
Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Приморського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеські області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Києва, з середньою освітою, одруженого, офіційно не працевлаштованого, який зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:
23.12.2009 Голосіївським районним судом м. Києва, за ч. 1 ст. 309 КК України до штрафу 850 гривень;

30.11.2010 Голосіївським районним судом м. Києва, за ч. 2 ст. 307 КК України до 5 років п/в, звільнений від відбування покарання з іспитовим терміном 3 роки;

26.04.2017 Голосіївським районним судом м. Києва, за ч. 1 ст. 185 КК України до штрафу 1700 гривень;

11.04.2019 до Івано-Франковського районного суду м. Івано-Франківськ, скеровано обвинувальний акт за ч. 1 ст. 185 КК України,

підозрюваного в рамках кримінального провадження №0000592 від 15.08.2020 року, за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
ВСТАНОВИВ:
Органами досудового розслідування ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється в рамках кримінального провадження №0000592 від 15.08.2020 року, за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
До Приморського районного суду м. Одеси звернувся слідчий СВ Приморського ВП в м.Одесі ГУНП в Одеські області лейтенанта поліції ОСОБА_3 з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,, підозрюваного в рамках кримінального провадження №0000592 від 15.08.2020 року, за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 14.08.2020 приблизно о 10:00 годині ОСОБА_4 , знаходився за адресою: м. Одеса, вул. Пушкінська, 34, на території хостела «Пушкінський», заздалегідь маючи злочинний умисел спрямований на таємне викрадання чужого майна, де підшукував майно, яким можливо незаконно заволодіти.

В цей час, ОСОБА_4 біля спального ліжка, яке знаходиться в кімнаті №8 за вищевказаною адресою, помітив гаманець чорного кольору, в якому знаходились 1200 гривень НБУ, банківська картка «Приватбанк» та паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_6 , який тимчасово залишив без нагляду ОСОБА_6 , в свою чергу ОСОБА_4 вирішив скористатися цим та визначив зазначений гаманець, в якому знаходились 1200 гривень НБУ, банківська картка «Приватбанк» та паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_6 , предметом свого злочинного посягання.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, переслідуючи корисливі мотиви, ОСОБА_4 , будучи впевненим, що за ним ніхто не спостерігає та його дії носять таємний характер, повторно, скориставшись необачністю ОСОБА_6 , таємно викрав з ліжка гаманець чорного кольору, в якому знаходились 1200 гривень НБУ, банківська картка «Приватбанк» та паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_6 , який належить останньому.

Виконавши усі дії, спрямовані на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 залишив місце вчинення ним кримінального правопорушення разом із викраденим майном, яким в подальшому розпорядився на власний розсуд.

Даним кримінальним правопорушенням потерпілому ОСОБА_6 спричинено матеріальний збиток на суму 1700 гривень.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, уродженець м. Києва, з середньою освітою, одружений, офіційно не працевлаштований, який зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимий, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого - ч. 2 ст. 185 КК України, за кваліфікуючими ознаками таємне викрадення чужого майна (крадіжка) вчинена повторно.
21.08.2020 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

Органом досудового розслідування зазначено, що підозрюваний може вчинити дії вказані у п.п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
На підставі вищевикладеного, беручи до уваги наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та враховуючи неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити у повному обсязі, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені п.п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому ж кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підозрюваний проти застосування до нього запобіжного заходу у вигляді взяття під варту не заперечував.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного, заслухавши учасників судового розгляду, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно з ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини

Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

Пред`явлена підозрюваному ОСОБА_4 підозра обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні та долученими до клопотання доказами, а саме: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зазначає, що ОСОБА_4 , бачив де саме потерпілий залишив свій гаманець з грошовими коштами, паспортом та банківською карткою; протоколом пред`явлення особи для впізнання по фотознімках, де потерпілий ОСОБА_6 на фото під №2 впізнав чоловіка, а саме ОСОБА_4 , який бачив, де саме потерпілий залишив свій гаманець з грошовими коштами, паспортом та банківською карткою; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зазначає, що бачив як ОСОБА_4 , тримаючи в руці жовту банківську картку, розплачувався нею на касі; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який зазначає, що поселив на ночівлю в хостел ОСОБА_4 , саме в ту кімнату, де знаходилось спальне ліжко потерпілого ОСОБА_6 , та те що ОСОБА_4 , 14.08.2020 близько 10:00 год. швидко покинув приміщення хостелу; протоколом пред`явлення особи для впізнання по фотознімках, де свідок ОСОБА_8 на фото під №1 впізнав чоловіка, а саме ОСОБА_4 , якого поселив на ночівлю в хостел, саме в ту кімнату, де знаходилось спальне ліжко потерпілого ОСОБА_6 , та те що ОСОБА_4 , 14.08.2020 близько 10:00 год. швидко покинув приміщення хостелу; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який зазначає, що 14.08.2020 року близько 10:00 год. ОСОБА_4 , виходив з хостелу, тримаючи чорний гаманець в руці, якого він раніше у нього не бачив, а пізніше ОСОБА_10 йому зізнався, що він його викрав; протоколом огляду відео, де видно як ОСОБА_4 розраховується на касі в магазині «Сільпо», розташованого за адресою: м. Одеса, Олександрівський проспект, 10, жовтою банківською карткою, саме в той час потерпілому по веб-банкігну «Приват 24», приходить сповіщення про зняття з його картки 500 гривень, в магазині за вищевказаною адресою.

З урахуванням конкретних обставин справи та практики ЄСПЛ, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування до клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, яке згідно з ст. 12 КК України відноситься до категорії нетяжких злочинів. Санкцією ч. 2 ст. 185 КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`яти років.
Вивченням характеристики підозрюваного встановлено, що він офіційно не працевлаштований, родини та утриманців не має, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків, та відповідно підтверджує наявність ризику, визначеного п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Також у слідчого судді є достатні підстави вважати, що ризик передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, у зв`язку з тим, що у підозрюваного ОСОБА_4 не має міцних соціальних зв`язків, він офіційно не працює, що свідчить про те, що в межах м. Одеси його нічого не утримує, він може своєчасно не прибувати до органу досудового розслідування та суду, та не має засобів для існування, тому може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того, є достатні підстави вважати, що ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто вчинення ОСОБА_4 інших кримінальних правопорушень, оскільки підозрюваний раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення аналогічного майнового правопорушення, відносно якого його 26.04.2017 Голосіївським районним судом м. Києва було засуджено до 1700 грн. штрафу, та 11.04.2019 скеровано до Івано-Франківського районного суду м. Івано-Франківська обвинувальний акт за ч.1 ст.185 КК України.

Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки
За таких обставин, наявні достатні підстави вважати, що обрання менш суворого запобіжного заходу до ОСОБА_4 не запобігатиме наведеним ризикам.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, та у разі визнання його винним, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 5 років, що, згідно з ст. 183 ч. 2 п. 5 КПК України, дозволяє обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також уникнення ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на потерпілих, свідків у цьому ж кримінальному провадженні та вчинення іншого кримінального правопорушення.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 219 КПК України, досудове розслідування має бути завершене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Враховуючи, що ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, 21.08.2020 року, то досудове розслідування має бути закінчено до 21.10.2020 року.
За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має й тримання під вартою.

Згідно з п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, на підставі наданих матеріалів, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність визначення застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 42040,00 (сорок дві тисячі сорок гривень 00 коп.) гривень.
Питання щодо доведеності вини ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дій слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 197, 291, 395 КПК України,
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Приморського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеські області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор» на строк проведення досудового розслідування, тобто до 21.10.2020 року включно.
Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обчислюється з моменту оголошення зазначеної ухвали, тобто з 25.08.2020 року, та припиняє свою дію 21.10.2020 року.
Визначити відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави як запобіжного заходу, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 42040,00 (сорок дві тисячі сорок гривень 00 коп.) гривень.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; провадження по справі 1-кс/522/11891/20.
Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора в розумні строки;
2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
3) не відлучатися з міста Одеси без дозволу слідчого, прокурора або суду;
4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт, інші документи, що дають право на виїзд/в`їзд з України;
5) утримуватись від спілкування із особами допитаними як свідками в рамках даного кримінального провадження.
Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.
Повний текст ухвали проголошено 28.08.2020 року о 10 год. 00 хв.

Суддя ОСОБА_1