ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 554/5751/20 Номер провадження 11-сс/814/601/20Головуючий у 1-й інстанції ОСОБА_1 Доповідач ап. інст. ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 серпня 2020 року м. Полтава

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду в складі:

головуючого - суддіОСОБА_2 ,
суддів з секретаремОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
з участю прокурора захисника підозрюваногоОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Полтава в режимі відеоконференції апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 25 червня 2020 року у кримінальному провадженні №0000213,

ВСТАНОВИЛА:

Цією ухвалою щодо ОСОБА_8 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, з середньою освітою, одруженого, маючого двох неповнолітніх дітей, керівника товариства з обмеженою відповідальністю «Геовимір», несудимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.189 КК України, застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів до 21 серпня 2020 року без визначення розміру застави.

Органом досудового розслідування ОСОБА_8 підозрюється у вимаганні передачі грошових коштів з погрозою насильства над потерпілим ОСОБА_9 та його близькими родичами у червні 2020 року у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області за попередньою змовою групою осіб.
Мотивуючи прийняте рішення, слідчий суддя зазначив про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_8 інкримінованого злочину та наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України. Також слідчий суддя скористався правом та не визначив розмір застави у кримінальному провадженні.
В апеляційній скарзі захисник просить скасувати ухвалу слідчого судді та ухвалити нове рішення, яким відмовити слідчому у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_8 у вигляді тримання під вартою.
При цьому зазначає про недоведеність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.
Крім того, вважає підозру необґрунтованою та стверджує, що в даному випадку мали місце цивільно-правові відносини, а тому кваліфікація дій підзахисного за ч.2 ст.189 КК України є помилковою.
Стверджує, що слідчим суддею належним чином не враховані дані про особу ОСОБА_8 , який має сім`ю, чотирьох дітей, в тому числі неповнолітніх, доглядає за матір`ю похилого віку, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, характеризується позитивно, працює.
Заслухавши доповідь судді, думку підозрюваного та його захисника на підтримання доводів апеляційної скарги, міркування прокурора про законність і обґрунтованість судового рішення, перевіривши матеріали провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до такого.

У відповідності до ч.4 ст.176, ст.177 КПК України, запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 цього Кодексу.
Слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, як того вимагає ст.178 КПК України, належним чином врахував, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого умисного злочину за попередньою змовою групою осіб, вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, дані про його особу, вік та стан здоров`я, сімейний і майновий стан, місце проживання, репутацію.
Доводи захисника про необґрунтованість підозри є непереконливими.
З огляду на положення, закріплені у ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини, відображену, зокрема, у п.175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Про наявність обґрунтованої підозри свідчать, зокрема, дані: протоколу допиту потерпілого ОСОБА_9 та свідка ОСОБА_10 щодо обставин вимагання грошових коштів та погроз на їх адресу; відеозапису з камер спостереження; протоколу обшуку автомобіля, д.н.з. НОМЕР_1 , де було виявлено та вилучено 40 400 доларів США; протоколами за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій; протоколом огляду телефону; протоколом впізнання та речовими доказами.
Твердження захисника про помилкову кваліфікацію дій підзахисного з огляду на можливу наявність цивільно-правових відносин не впливають в даному випадку на обґрунтованість підозри, а повинні оцінюватись судом при розгляді кримінального провадження по суті.
Також слідчий суддя належним чином мотивував наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 цього Кодексу, а саме незаконно впливати на потерпілого та свідків, можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, з огляду на досліджені в судовому засіданні докази.
Матеріали провадження не містять об`єктивних даних про те, що стан здоров`я підозрюваного не дозволяє утримувати його під вартою.
Разом з тим, ухвалюючи рішення про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, слідчий суддя не навів належних мотивів, а лише вказав про наявність такого права у відповідності до ч.4 ст.183 КПК України, а також заначив про підозру у вчиненні ОСОБА_8 злочину із застосуванням насильства.
Проте, як вбачається з повідомлення про підозру від 24 червня 2020 року, слідчий зазначав про вчинення ОСОБА_8 інкримінованих дій не із застосуванням насильства, а з погрозою його застосування.
Інших мотивів не визначати розмір застави ухвала слідчого судді не містить.
Відповідно до ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.
Право на отримання мотивованого судового рішення є процесуальним елементом права на справедливий суд в розумінні ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Невмотивованість судового рішення є підставою для його скасування у зв`язку з порушенням норм процесуального права.
Доводи слідчого у клопотанні про необхідність обрання щодо ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави є непереконливими.
Так, у відповідності до ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
В свою чергу приписами ч.4 цієї статті передбачено право слідчого судді, суду при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.177 та ст.178 цього Кодексу, не визначати розмір застави у кримінальному провадженні:
1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;
2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;
3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні злочину з погрозою застосування насильства.
Проте, враховуючи, що він вперше притягується до кримінальної відповідальності, позитивно характеризується, має сім`ю та двох неповнолітніх дітей, доглядає за матір`ю похилого віку, працює, а також з огляду на конкретні обставини справи, колегія суддів вважає за необхідне застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою та визначити розмір застави у відповідності до приписів ч.3 ст.183, ч.5 ст.182 КПК України з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 цього Кодексу.
Визначаючи розмір застави, колегія суддів приходить до висновку, що застава в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб є достатньою у співставленні з існуючими ризиками та даними про особу ОСОБА_8 для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених законом.
Отже, ухвала слідчого судді підлягає скасуванню у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону з постановленням нового рішення про часткове задоволення клопотання слідчого, а апеляційна скарга захисника - частковому задоволенню.

Керуючись статтями 405, 407 та 422 КПК України, колегія суддів,

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 25 червня 2020 року у кримінальному провадженні №0000213 щодо ОСОБА_8 скасувати.

Ухвалити нову ухвалу, якою клопотання слідчого другого слідчого відділу ТУ ДБР, розташованого у місті Полтава, ОСОБА_11 задовольнити частково.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 21 серпня 2020 року та визначити заставу - 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 168160 гривень у національній грошовій одиниці.
У разі внесення застави вважати обраним ОСОБА_8 запобіжний захід у виді застави та покласти на нього на строк дії ухвали такі обов`язки:
не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
утриматися від спілкування з потерпілим та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні.
Застава може бути внесена у будь-який момент протягом дії ухвали як підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Полтавського апеляційного суду (UA0086573 в ДКС України м. Київ, ) , після внесення якої ОСОБА_8 звільняється з-під варти.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_8 , що у разі внесення застави, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення коштів на вказаний вище депозитний рахунок, має бути наданий уповноваженій службовій особі Дніпровської установи виконання покарань №4.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документів, що підтверджують внесення застави, уповноважена службова особа Дніпровської установи виконання покарань №4 Управління державної пенітенціарної служби у Дніпропетровській області негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_8 з-під варти та повідомити письмово слідчого, що звернувся з клопотанням, прокурора та слідчого суддю.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти підозрюваний ОСОБА_8 зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави, та вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Уповноважена службова особа Дніпровської установи виконання покарань №4 у разі внесення застави при звільненні ОСОБА_8 зобов`язана роз`яснити йому, або заставодавцю, обов`язки, покладенні на підозрюваного та наслідки їх невиконання.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.
СУДДІ:
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4