Справа № 203/94/18
Провадження № 1-кп/991/127/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2021 року Вищий антикорупційний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,
обвинуваченої ОСОБА_6 ,
її захисників адвокатів ОСОБА_7 ,
ОСОБА_8 ,
обвинуваченої ОСОБА_9 ,
її захисника адвоката ОСОБА_10 ,
обвинуваченої ОСОБА_11 ,
її захисника адвоката ОСОБА_12 ,
розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві заяву захисника обвинуваченої ОСОБА_9 адвоката ОСОБА_10 про відвід колегії суддів у кримінальному проваджені, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002089 від 11 серпня 2016 року, за обвинуваченням

ОСОБА_13 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі П`ятницьке Волоконівського району Бєлгородської області, Російська Федерація, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною четвертою статті 368, частиною третьою статті 369-2, частиною першою статті 354, частиною четвертою статті 27, частиною третьою статті 358, частиною четвертою статті 358 Кримінального кодексу України,

ОСОБА_14 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Дніпропетровськ Дніпропетровської області, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_3 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 358 Кримінального кодексу України,

ОСОБА_15 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 у місті Каховка Херсонської області, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_4 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 358 Кримінального кодексу України,

В С Т А Н О В И В :
І. Історія провадження
1. У провадженні Вищого антикорупційного суду перебуває зазначене кримінальне провадження.

У судовому засіданні 05 лютого 2021 року захисник обвинуваченої ОСОБА_9 адвокат ОСОБА_10 заявив відвід колегії суддів у складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

В обґрунтування своєї заяви захисник ОСОБА_10 зазначив, що колегія суддів досліджує наданий прокурором доказ протокол за результатами проведення аудіо-відеоконтролю особи від 15 лютого 2017 року № 14/5/2-554, в той час коли прокурором не надано ухвалу слідчого судді Апеляційного суду міста Києва ОСОБА_16 від 22 липня 2016 року, якою надано дозвіл на проведення цієї негласної слідчої розшукової дії, а тому порушує такими діями рівність сторін та порушує право на захист.

ІІ. Позиція учасників судового засідання
2. Обвинувачена ОСОБА_9 підтримала заяву свого захисника адвоката ОСОБА_10 .

Обвинувачена ОСОБА_6 ,її захисники - адвокати ОСОБА_7 , ОСОБА_8 підтримали заяву захисника ОСОБА_10 про відвід колегії судді.
Обвинувачена ОСОБА_11 ,її захисник - адвокат ОСОБА_12 зазначили, що підстав для відводу не вбачає, оскільки наразі необхідності у дослідженні ухвали слідчого судді, якою було надано дозвіл на проведення негласної слідчої (розшукової) дії немає. Якщо сторона захисту у майбутньому вбачатиме підстави для визнання протоколу за результатами проведення аудіо-відеоконтролю особи від 15 лютого 2017 року недопустимим, то не буде позбавлена права заявити відповідне клопотання.

Прокурор заперечував проти задоволення заяви про відвід колегії суддів, оскільки наведені захисником підстави для відводу є необґрунтованими. Зазначив, що, на його думку, всі процесуальні дії колегія судді вчиняє відповідно до Кримінального процесуального кодексу України. Також прокурор нагадав, що ухвала слідчого судді, якою надано дозвіл на проведення негласної слідчої (розшукової) дії буде досліджена після отримання захисниками допуску до державної таємниці.
ІІІ. Мотиви суду
3. Заслухавши думку осіб, які беруть участь у судовому засіданні, та дослідивши матеріали кримінального провадження в межах, необхідних для розгляду заяви про відвід, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви захисника обвинуваченої ОСОБА_9 адвоката ОСОБА_10 про відвід колегії суддів з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 21 Кримінального процесуального кодексу України кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.

З метою дотримання цієї гарантії учасники судового провадження наділені правом заявити судді (колегії суддів) відвід, який повинен бути вмотивованим відповідно до частини п`ятої статті 80 Кримінального процесуального кодексу України.

Перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді, передбачений статтями 75, 76 Кримінального процесуального кодексу України.

Зокрема, у своєму клопотанні захисник посилається на пункт 4 частини першої статті 75 Кримінального процесуального кодексу України, відповідно до якого суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

4. Згідно з частиною п`ятою статті 9 Кримінального процесуального кодексу України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Пунктом 1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Так, захисником ОСОБА_10 не надано належних доказів та не наведено обставин, які могли б свідчити про упередженість колегії суддів.

Поряд з цим, заявлений відвід мотивований лише незгодою захисника з процесуальними діями та ухвалами суду, постановленими без виходу до нарадчої кімнати відповідно до частини четвертої статті 371 Кримінального процесуального кодексу України.

5. Що стосується тверджень захисника про порушення колегією суддів процесуального законодавства в частині порядку дослідження доказів, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до абзацу 2 частини другої статті 349 Кримінального процесуального кодексу України обсяг доказів, які будуть досліджуватися, та порядок їх дослідження визначаються ухвалою суду і в разі необхідності можуть бути змінені.

Тобто, вищевказаною нормою не визначено конкретної послідовності дослідження доказів, порядок їх дослідження визначається судом з урахуванням обставин та специфіки доказів у конкретному кримінальному провадженні.

6. Відповідно до пункту 1 частини другої статті 87 Кримінального процесуального кодексу України суд зобов`язаний визнати істотними порушеннями прав людини і основоположних свобод, зокрема, здійснення процесуальних дій, які потребують попереднього дозволу суду, без такого дозволу або з порушенням його суттєвих умов.

Згідно з частиною другою статті 89 Кримінального кодексу України у разі встановлення очевидної недопустимості доказу під час судового розгляду суд визнає цей доказ недопустимим, що тягне за собою неможливість дослідження такого доказу або припинення його дослідження в судовому засіданні, якщо таке дослідження було розпочате.

Так, прокурором до клопотання про витребування документів від 17 лютого 2020 року № 16-17616-17 (том № 5 а.с. 163-166) додано копію листа Апеляційного суду міста Києва від 27 грудня 2017 року № 01-1/1173цт, з якого вбачається, що до апеляційного суду міста Києва надходило клопотання заступника Генерального прокурора керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_17 № 20/3-2504цт від 09 жовтня 2017 року про скасування грифів секретності матеріальних носіїв секретної інформації у кримінальному провадженні № 0002089. На розгляд експертної комісії з питань таємниць Апеляційного суду міста Києва виносилося питання щодо розсекречення матеріального носія інформації та було прийнято рішення про повернення без розсекречення матеріального носія інформації, а саме ухвали Апеляційного суду міста Києва № 01-4846цт від 22 липня 2016 року.

Тому для дослідження цієї ухвали в ході судового розгляду захисникам належить оформити допуск до державної таємниці, з відповідними заявами захисники вже звернулись до режимно-секретного відділу Вищого антикорупційного суду.

Разом з тим лист Апеляційного суду міста Києва № 01-1/1252н/т від 13 листопада 2017 року (том № 5 а.с. 181) підтверджує факт надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій, що перелічені у клопотанні за результатами якої складено протокол за результатами проведення негласного розшукового заходу аудіо-відеоконтролю особи від 15 лютого 2017 року № 14/5/2-554, а отже наразі відсутні підстави вважати вказаний протокол очевидно недопустимим.

Поряд із цим, частина перша статті 94 Кримінального процесуального кодексу України визначає, що суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

7. Частина перша статті 89 Кримінального процесуального кодексу України передбачає, що суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення.

Тобто, зміна порядку дослідження доказів, встановленого відповідно до вимог статті 349 Кримінального процесуального кодексу України, не може впливати на їх оцінку з точки зору допустимості під час ухвалення судового рішення.

8. Таким чином, оскільки будь-яких переконливих доводів на підтвердження наявності передбаченої пунктом 4 частини першої статті 75 Кримінального процесуального кодексу України обставини, яка виключає участь колегії суддів у кримінальному провадженні, захисником ОСОБА_10 не наведено, у задоволенні його заяви про відвід слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 75, 80, 81, 369, 372, 376 Кримінального процесуального кодексу України, колегія суддів
П О С Т А Н О В И Л А :
У задоволенні заяви захисника обвинуваченої ОСОБА_9 адвоката ОСОБА_10 про відвід колегії суддів у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002089 від 11 серпня 2016 року, відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3