У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.12.2020 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваної ОСОБА_5 , захисника адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м. Житомира, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої без реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 , одруженої, не працюючої, раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, винесене в кримінальному провадженні № 0004201 від 18.12.2020 року, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з указаним клопотанням, посилаючись на те, що досудовим розслідуванням встановлено, що 18.12.2020 року близько 20-00 год. ОСОБА_5 разом з ОСОБА_9 перебували за місцем проживання у приміщенні квартири АДРЕСА_3 , де розпивали спиртні напої, в ході чого між ними виник словесний конфлікт на грунті раптово виниклих неприязних відносин. У цей день, час, місці та за вказаних обставин у ОСОБА_5 виник раптовий злочинний умисел, направлений на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_9 . Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_9 , ОСОБА_5 за вказаних обставин, взявши зі столу кухонний ніж, та утримуючи його в своїй правій руці спричинила один удар замахом зверху вниз в область підключичної ділянки лівої частини тіла ОСОБА_9 . У результаті вказаних дій ОСОБА_10 умисно заподіяла ОСОБА_9 тілесне ушкодження у вигляді проникаючого ножового поранення грудної клітини з пошкодженням лівої легені та серця, внаслідок чого умисно протиправно заподіяла смерть ОСОБА_9 та їй повідомлено про підозру в умисному протиправному заподіянні смерті іншій особі, за що передбачена кримінальна відповідальність за ч. 1 ст. 115 КК України.

В обґрунтування застосування запобіжного заходу слідчим зазначено, що під час досудового слідства встановлено наявність визначених ч. 1 ст. 177 КПК України ризиків переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання з наведених у ньому підстав.

Підозрювана та її захисник заперечували проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просять застосувати більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши слідчого, прокурора, підозрювану та її захисника, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов до висновку, що у задоволенні клопотання слідчого про запобіжного заходу у виді тримання під вартою необхідно відмовити та слід застосувати до підозрюваної більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, виходячи з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Частиною 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

За положеннями п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять роки.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Окрім того, згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав, а відтак слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Подане до суду клопотання відповідає вимогам ст. 184 КПК України та в ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження.

18.12.2020 року о 23-12 год. ОСОБА_5 було фактично затримано в порядку ст. 208 КПК України, а 19.12.2020 року органом досудового розслідування їй повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує вимоги п. п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного (обвинуваченого), а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

При обранні запобіжного заходу слідчий суддя зважає на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за вчинення кого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, її вік, стан здоров`я, а саме в судовому засіданні підозрювана повідомила, що у зв`язку з вогнепальним пораненням ноги вона потребує лікування, періодичного проведення медичного обстеження та огляду лікарем, на її утриманні перебуває малолітня дитина від шлюбу, який на теперішній час не розірвано, підозрювана не працює, раніше не судима та має зареєстроване постійне місце проживання в м. Житомирі.

Окрім того, варто зауважити, що існують усталені правові позиції ЄСПЛ, згідно з якими сама лише тяжкість злочину, у вчиненні якого обвинувачується особа, не може виправдовувати застосування найбільш суворого запобіжного заходу.

Враховуючи викладене, та оскільки слідчим і прокурором не доведено, що застосування жодного із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти встановленим слідчим суддею ризикам таких як незаконного впливу на свідків та переховування від органів досудового розслідування й суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності, слідчий суддя дійшов до висновку про необхідність застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час, що є достатнім для запобігання зазначеним ризикам.

Згідно ст. 181 КПК України домашній арешт полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 1 ст. 219 КПК України досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 184, 193, 194, 196, 205, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 , погодженого прокурором Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 відмовити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заборонити ОСОБА_5 залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 у період часу з 22 години по 07 годину до 15 лютого 2021 року включно.
Покласти на підозрювану ОСОБА_5 такі обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

2) не відлучатися за межі м. Житомира без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

4) утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваній, що у разі ухилення або невиконання покладених на неї даною ухвалою обов`язків, до неї буде застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання до Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області.

Строк дії ухвали - до 15 лютого 2021 року включно.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Оголошення повного тексту ухвали о 17-00 год. 22.12.2020 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1