Номер справи 289/1812/20
Номер провадження 1-кс/289/289/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.12.2020 м. Радомишль

Слідчий суддя Радомишльського районного суду Житомирської областi ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 , його захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання захисників підозрюваного ОСОБА_4 адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , по кримінальному провадженню № 0000377, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.10.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

12.11.2020 захисники підозрюваного ОСОБА_4 адвокати ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , звернулися до слідчого судді із клопотанням по кримінальному провадженню № 0000377, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.10.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 , обраного ухвалою слідчого судді Радомишльського районного суду Житомирської області від 09.10.2020 у виді тримання під вартою.
Клопотання обґрунтовується тим, що на даний час відпала потреба у застосуванні до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а тому є всі підстави для зміни його на інший, більш м`який запобіжний захід. Підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, малолітню дитину, якій надає матеріальну та фінансову допомогу, матір підозрюваного є особою з інвалідністю ІІ групи за якою потрібний догляд, лікування. Окрім того, підозрюваний ОСОБА_4 перебуває у цивільному шлюбі та має постійне місце проживання, офіційно працевлаштований, що підтверджується строковим договором від 31.08.2020.
До того ж захисники у поданому клопотанні посилаються на те, що підозрюваний не має сенсу переховуватись від органів досудового розслідування, а ризики, передбачені ст. 177 КПК України стороною обвинувачення не доведені, застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 є невиправданим.
В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 пояснив суду, що має на утриманні неповнолітню дитину та матір, яка є особою з інвалідністю ІІ групи і потребує фінансової допомоги, стороннього догляду, лікування, тому просить суд задовольнити клопотання.
Захисник ОСОБА_6 в судовому засідання зазначив, що на даний час відпала потреба у застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, тому просить змінити останній на домашній арешт.
Захисник ОСОБА_5 подане клопотання підтримав повністю.
Прокурор в судовому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання та зазначила, що ОСОБА_4 окрім потерпілого ОСОБА_7 погрожував зброєю єдиному свідку по даному кримінальному провадженню - ОСОБА_8 , тому може незаконно впливати на останнього. До того ж наявна обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, ризики, передбачені ст. 177 КПК України на даний час не відпали.
Заслухавши думки учасників судового провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Ухвалою слідчого судді Радомишльського районного суду Житомирської області від 09.10.2020 підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою стоком на 60 днів до 05.12.2020 включно та визначено розмір застави.
Підставою для цього стали обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, а також наявність передбачених п.п. 1-3 ч. 1 ст. 177 КПК України ризиків, зокрема: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, що мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні.
Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Відтак, в аспекті розгляду клопотання сторони захисту про зміну підозрюваному ОСОБА_4 міри запобіжного заходу, слідчий суддя враховує наступну практику ЄСПЛ, а саме:
- п.80 рішення ЄСПЛ у справі «Марченко проти України», відповідно до якого тримання особи під вартою буде свавільним, оскільки національні суди не обґрунтували необхідність такого тримання і не було розглянуто можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу;
-п.58 рішення ЄСПЛ у справі (Beccievv.Moldova(«Бекчиєв проти Молдови»), згідно яким ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню;
-п.106 рішення ЄСПЛ у справі «Панченко проти Росії», п. 43 рішення ЄСПЛ у справі «Летельє проти Франції», якими ЄСПЛ встановлено, що однією з обставин, яка має враховуватись судом при оцінці ризику переховування, є суворість покарання, яке загрожує особі у випадку визнання її винною. Як неодноразово зазначав Європейський суд у своїх рішеннях, ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна, і необхідність в утриманні під вартою відсутня;
- правова позиція ЄСПЛ у справі «Манчіні проти Італії», відповідно до якої за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 Конвенції.
В своєму клопотанні про зміну відносно підозрюваного ОСОБА_4 міри запобіжного заходу з тримання під вартою на запобіжний захід у виді домашнього арешту захисники підозрюваного посилаються на відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Ризик, це, зокрема, невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України. Між тим, чинний КПК України не вимагає надання відповідних доказів того, що підозрюваний обов`язково здійснить дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема й у випадку застосування відносно нього більш м`якого запобіжного заходу, однак, перед слідчим суддею повинна бути доведена наявність реальної можливості здійснити підозрюваним такі дії в майбутньому, в зв`язку з чим, слідчим суддею повинен бути обраний такий запобіжний захід, який в повній мірі буде здатним запобігти можливому прояву означених дій з боку підозрюваного.
Що стосується ступеня можливого настання наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу з боку підозрюваного на потерпілу особу та свідка, слідчий суддя зазначає наступне.
На теперішній час, досудове розслідування даного кримінального провадження триває з 07.10.2020. В рамках такого кримінального провадження потерпілий та свідки були допитані, будучи попередженими про кримінальну відповідальність, в тому числі, за надання завідомо неправдивих показань, проведено перехресний допит підозрюваного та потерпілого. Слідчий суддя враховує, що в подальшому такі особи ймовірно будуть допитуватися безпосередньо судом, що свідчить, що виключати існування такого ризику як вплив підозрюваним на свідків та потерпілого слідчий суддя не може, між тим, все ж, на думку слідчого судді, оскільки показання таких осіб на теперішній час зафіксовані, ступінь настання такого ризику наразі є меншим.
Що стосується продовження існування ризику у вигляді переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, то слідчий суддя вважає, що тяжкість інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, а також фактичні обставини даного кримінального провадження, безумовно свідчать про продовження існування такого ризику.
Разом з тим, слідчий суддя враховує, що підозрюваний ОСОБА_4 затриманий 07.10.2020 в порядку ст. 208 КПК України та на підставі ухвали слідчого судді від 09.10.2020 перебуває під вартою.
Що стосується продовження існування ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, що мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення слідчий суддя, враховуючи, що на даний час матеріали кримінального провадження відкриті в порядку ст. 290 КПК України, тобто сторона обвинувачення вважає, що зібрані під час досудового розслідування докази є достатніми для складання обвинувального акта, дійшов висновку, що наразі продовження існування такого ризику не доведено.
Встановлені слідчим суддею обставини свідчать про те, що ризики, передбачені п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України продовжують існувати.
При розгляді клопотання про зміну запобіжного заходу слідчим суддею взято до уваги, що до обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_4 був офіційно працевлаштований, що підтверджується копією строкового трудового договору від 31.08.2020, який укладений на визначений строк, встановлений за погодженням сторін з 04.09.2020 по 03.11.2020, тому підозрюваний мав джерело для існування. Будь-яких доказів щодо продовження дії вказаного строкового трудового договору стороною захисту слідчому судді не надано.
Згідно характеризуючих матеріалів, доданих до клопотання, вбачається, що скарг від сусідів та мешканців будинку в ЖЕД-407 відносно ОСОБА_4 не надходило та останній має малолітню дитину ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає разом з ОСОБА_10 як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу.
Не знайшли свого підтвердження доводи сторони захисту про те, що ОСОБА_11 , яка є особою з інвалідністю ІІ групи потребує догляду та фінансової допомоги від підозрюваного, оскільки документів, які б підтверджували зазначені обставини та родинні відносини між останньою та підозрюваним слідчому судді не надано.
Враховуючи викладене, стадію досудового розслідування - матеріали кримінального провадження відкриті в порядку ст. 290 КПК України, тривалість утримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою, його особу, наявність постійного місця проживання, достатню міцність соціальних зв`язків підозрюваного за зареєстрованим місцем проживання, слідчий суддя дійшов висновку, що на даний час наявні правові підстави для зміни відносно підозрюваного ОСОБА_4 міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою на запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту з покладенням процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, оскільки шляхом застосування такої міри запобіжного заходу в рамках даного кримінального провадження, в повній мірі можливо буде забезпечити досягнення відповідних завдань його дії.
Керуючись ст. 176-178, 183, 194, 196, 201, 205, 206 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисників підозрюваного ОСОБА_4 адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , по кримінальному провадженню № 0000377, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.10.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 задовольнити.
Змінити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , раніше обраний ухвалою слідчого судді Радомишльського районного суду Житомирської області від 09.10.2020 запобіжний захід у виді тримання під вартою на запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту без застосування електронних засобів контролю, який полягає в забороні підозрюваному ОСОБА_4 залишати зареєстроване місце свого проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 цілодобово з покладенням на нього наступних обов`язків:
1.Прибувати за першим викликом до слідчого, який здійснює досудове слідство у даному кримінальному провадженні, прокурора, слідчого судді, суду;
2. Цілодобово не відлучатися із населеного пункту в якому мешкає без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3. Повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
4. Здати на зберігання до територіальних органів Державної міграційної служби України паспорт громадянина України для виїзду за кордон на своє ім`я;
5. Утриматись від спілкування з свідками, експертами у вищевказаному кримінальному провадженні.
ОСОБА_4 звільнити з-під варти в залі суду та негайно доставити підозрюваного до місця його проживання на підставі п. 1 ч. 3 ст. 202 КПК України.
Обов`язки, визначені ухвалою суду, покладаються на підозрюваного ОСОБА_4 до 05.12.2020 включно.
Ухвалу про зміну запобіжного заходу передати для виконання Радомишльському відділенню поліції Коростишівського відділу поліції ГУ НП в Житомирській області.
Згідно ч. 4 ст. 181 КПК України орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню в порядку, передбаченому для виконання судових рішень, на підставі ст. 205 КПК України.
Попередити підозрюваного ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених, згідно ухвали слідчого судді, обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.
Роз`яснити ОСОБА_4 , що відповідно до частини п`ятої статті 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Ознайомити та вручити підозрюваному під розписку копію ухвали про зміну запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту без електронних засобів контролю.
Копію ухвали вручити учасникам судового провадження.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1