Справа № 442/4337/20
Провадження № 1-кс/442/843/2020
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 липня 2020 року м. Дрогобич

Слідча суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дрогобичі клопотання старшого слідчого 1-го відділення (з розслідування тяжких та особливо тяжких злочинів) СВ Дрогобицького ВП ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дрогобича Львівської області, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимого, востаннє 22.11.2019 Дрогобицьким міськрайонним судом Львівської області за ч. 3 ст. 185 КК України на строк 3 роки 6 місяців позбавлення волі на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим терміном 3 роки,

за участю слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,-

в с т а н о в и л а :
Слідчий ОСОБА_3 звернувся до суду в рамках кримінального провадження № 0000019, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.07.2020 року, за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, з клопотанням про застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

В обґрунтування свого клопотання посилається на те, що ОСОБА_5 підозрюється в тому, що він 06.07.2020 о 19.39 год., перебуваючи поблизу магазину «Ромашка», що на вул. Війтівська Гора, 85 в м. Дрогобичі Львівської області, маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, з метою особистого збагачення, з корисливих мотивів, шляхом вільного доступу, скориставшись відсутністю уваги сторонніх осіб, повторно, таємно викрав належний ОСОБА_6 велосипед марки «FORMULA Dynamit» вартістю 4400 гривень, який був припаркований біля вказаного магазину, чим спричинив потерпілому матеріальну шкоду на вказану суму.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у таємному викраденні чужого майна, вчиненому повторно, тобто у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 2 ст. 185 КК України.

15.07.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 185 КК України.

Враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_5 раніше судимий, притягався до кримінальної відповідальності за вчинення корисливих злочинів на шлях виправлення не став, та 22.11.2019 на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням на 3 роки, жодного джерела доходу не має, може продовжувати вчиняти злочини проти власності, у зв`язку з чим, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є недоцільним. Також слідчий вважає за можливе визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу у розмірі 10 прожиткових мінімумів доходів громадян.

В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали подане клопотання, просять його задовольнити та застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою з правом внесення застави, оскільки більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належну поведінку підозрюваного.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 заперечив проти задоволення даного клопотання, пояснивши, що не має наміру вчиняти нові злочини, має постійне місце проживання, у зв`язку з чим просить обрати йому запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників судового розгляду, приходжу до наступних висновків.

За змістом ст. ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

У відповідності до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ст. 177 КПК України.

У відповідності до п. «с» ч. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема: c) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Вирішуючи питання щодо доцільності обрання підозрюваному запобіжного заходу тримання під вартою на час досудового слідства, слідча суддя виходить з того, що Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання осіб під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахування конкретних обставин. Тримання осіб під вартою може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

При розгляді питання про доцільність тримання осіб під вартою судовий орган повинен брати до уваги факти, які можуть мати відношення до справи: характер «обставини» і тяжкість передбачуваного злочину, обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин, покарання, яке можливо буде призначене в результаті засудження, характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічні відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься в положеннях ст. ст. 177, 178, 183 КПК України.

Так, відповідно до вимог п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судової особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

За змістом закону тримання під вартою як запобіжний захід може бути застосовано лише у разі, якщо прокурор наявною сукупністю дозволених законом при прийнятті даного рішення засобів доказування доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим в ст. 177 КПК. Неможливість запобігти даним ризикам слід розуміти як недостатність інших запобіжних заходів для того, щоби убезпечити їх настання.

Так, згідно з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження вбачається, що 07.07.2020 року було внесено відомості за № 0000019 про вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

Про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185КК України (сукупність наявних на даний час доказів припущення про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення) дійсно свідчать й матеріали досудового розслідування, а саме: заява потерпілого ОСОБА_7 , протоколи огляду місця події від 06.07.2020, показання потерпілого ОСОБА_7 , протокол огляду речового доказу від 07.07.2020, товарний чек від 17.06.2019, вимога УІАЗ у Львівській області, протоколом огляду речового доказу від 14.07.2020.

Ризиками, які дають підстави слідчому судді обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою слід вважати: те, що підозрюваний є раніше судимим, підозрюється у вчиненні злочинів під час встановленого йому судом іспитового строку, а відтак може продовжити злочинну діяльність.

Тому враховуючи вищенаведене, слідча суддя доходить до переконання, що інші, більш м`які запобіжні заходи, зокрема особисте зобов`язання, не можуть забезпечити належну поведінку підозрюваного та виконання ним обов`язків, передбачених ст. 177 КПК України.

Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не суперечить приписам ч. 2 ст. 183 КПК України.

Враховуючи тяжкість інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, слідча суддя доходить висновку, що в судовому засіданні доведено відсутність можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, а тому ОСОБА_5 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з урахуванням вимог ст. 183 КПК України із визначення розміру застави у розмірі 10 прожиткових мінімумів доходів громадян, який на думку слідчої судді буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених ч. 3 або 4 ст. 183 КПК України, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, встановленому в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення застави, суд вважає за необхідне відповідно до ч.3 ст. 183 та ч.5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного такі обов`язки: 1)не відлучатися за межі м. Дрогобича Львівської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; 2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання; 3) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває обвинувачений, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Керуючись вимогами статей 177, 178, 183, 186, 194, 196, 197 КПК України, слідча суддя, -

у х в а л и л а :
Клопотання задовольнити.

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали становить шістдесят днів, з моменту взяття під варту.

Визначити термін дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , починаючи з 15.30 годин 16 липня 2020 до 15.30 годин 13 вересня 2020 року.

Визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 своїх процесуальних обов`язків та запобігання ризикам, зазначеним в ст. 177 КПК України, в розмірі 10 прожиткових мінімумів доходів громадян, що становить 21020 (двадцять одна тисяча двадцять) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Підозрюваний ОСОБА_5 або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі 21020 (двадцять одна тисяча двадцять)гривень.

У разі внесення застави, підозрюваного ОСОБА_5 звільнити з-під варти та покласти на нього наступні обов`язки: 1) не відлучатися за межі м. Дрогобича Львівської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; 2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання; 3) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду.

У разі невиконання даних обов`язків, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, застава звертається в дохід держави.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на старшого слідчого 1-го відділення СВ Дрогобицького ВП ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 .

Апеляційна скарга на ухвалу подається безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, особою, що перебуває під вартою, у той самий строк з моменту вручення йому ухвали.

Повний текст ухвали суду складено 16 липня 2020 року.

Слідча суддя ОСОБА_1