УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 564/1941/20

11 серпня 2020 року

Костопільський районний суд Рівненської області

в особі слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Костопіль клопотання слідчого CB Костопільського ВП ГУНП України в Рівненській області майора поліції ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором Костопільського відділу Здолбунівської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Костопіль, Костопільського району Рівненської області, який зареєстрований та проживає за адресою АДРЕСА_1 , громадянина України, непрацюючого раніше неодноразово судимого, згідно вироку Костопільського районного суду 14.11.2016, за ст. ст. ч.2 ст.15 ч.2 ст.185, ч.2 ст.185, ч.3 ст.185, 70 КК України, до покарання у виді позбавлення волі строком на 3 роки 5 місяців. Умовно-достроково звільнений 08.12.2017 року з Полицької ВК (№76) за рішенням Володимирецького районного суду від 30.11.2017, невідбутий строк 1 рік 21 день, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст.185 КК України,

за участю сторін кримінального провадження: прокурора - ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_3 підозрюваного ОСОБА_5 захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6

ВСТАНОВИВ:

Слідчий CB Костопільського ВП ГУНП України в Рівненській області ОСОБА_3 звернувся в суд із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

З клопотання вбачається, що 9 серпня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000463 внесено запис про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України.

З клопотання вбачається, що 09 серпня 2020 року, приблизно о 05 годині 30 хвилин, ОСОБА_5 , діючи повторно, умисно, з корисливих мотивів, з метою власного матеріального збагачення, за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_7 , шляхом розбиття скла вікна за допомогою каменю, проникли до приватного житлового будинку, що за адресою: АДРЕСА_2 , належного ОСОБА_8 , звідки таємно викрали, належні останньому: пральну машинку марки «Milano FWH-40 PA», вартістю 2200 грн., смарт-телевізор марки «Meredian LT-32DW», вартістю 4000 грн., електричний чайник марки «Esperanza», вартістю 300 грн., праску марки «Тefal Trima-gliss 15», вартістю 1000 грн., сковорідку, вартістю 300 грн. та настільну електричну лампу марки «Delux TF-08», вартістю 300 грн., а всього майна на загальну суму 8100 грн., чим завдали потерпілому матеріальної шкоди на вказану суму.

9 серпня 2020 року о 06 год. 37 хв. за підозрою у вчиненні вказаного кримінального правопорушення ОСОБА_5 , затримано в порядку ст.208 КПК України.

09.08.2020 о 18 год. 30 хв. ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч.3 ст.185 КК України.

Факт вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч. 3 ст. 185 КК України, підтверджується такими матеріалами провадження:

1. Протоколом огляду місця події від 09.08.2020 року, під час якого оглянуто місце вчинення кримінального правопорушення, будинок та прилеглу територію, що за адресою: АДРЕСА_2 в ході якого було виявлено та вилучено змиви речовини бурого кольору, що зовні схожі на кров, контрольні змиви, сліди пальців рук, дзеркало із речовиною бурого кольору, що зовні схожа на кров, фрагменти слідів взуття, камінь, а також в ході огляду, неподалік від вказаного господарства вилучено пральну машинку марки «Milano».;

2. Протоколом обшуку від 09.08.2020 року, під час якого, за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 , що в АДРЕСА_1 , вилучено викрадене з будинку ОСОБА_8 майно, а саме: смарт-телевізор марки «Meredian LT-32DW», білого кольору, електричний чорний чайник марки «Esperanza» з вм`ятиною біля ручки для тримання, праску марки «Тefal Trima-gliss 15» зелено-білого кольору, сковорідку чорного кольору, та настільну електричну лампу марки «DeluxTF-08», білого кольору, зарядний пристрій чорного кольору, які прилучені до матеріалів провадження, як речові докази

3. Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 09.08.2020 року;

4. Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 09.08.2020 року;

5. Протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 09.08.2020 року;

6. Протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 09.08.2020 року;

7. Протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 09.08.2020 року;

8. Протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 09.08.2020 року;

9. Поясненнями ОСОБА_7 від 09.08.2020 року;

10. Довідками про вартість викраденого майна.

Вказані докази у своїй сукупності підтверджують обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки інформація, яка міститься у вищевказаних доказах, які здобуті при проведенні слідчих дій, переконує об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_5 міг вчинити кримінальне правопорушення при викладених обставинах.

Кримінальне правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_5 відповідно до ст. 12 КК України належать до категорії тяжких злочинів. Санкція ч. 3 ст. 185 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років.

Слідчий зазначає, що у разі незастосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою існує ймовірність настання ризиків того, що ОСОБА_5 спробує:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні;

3) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

4) вчинити інше кримінальне правопорушення.

При встановленні даних, що характеризують особу підозрюваного, встановлено, що ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, не навчається, проживає сам, раніше неодноразово судимий за вчинення корисливих злочинів, востаннє за вироком Костопільського районного суду Рівненської області від 14.11.2016 року, за ч.2 ст.15, ч.2 ст.185, ч.2 ст.185, ч.3 ст.185 КК України, крім того на розгляді судів першої та апеляційної інстанцій перебувають кримінальні провадження за фактами вчинення останнім кримінальних правопорушень проти власності, що свідчить про недостатню міцність його соціальних зв`язків та про те, що останній на шлях виправлення, після відбуття покарання не став. Кримінальне правопорушення, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_5 вчинено останнім під час того, як до нього був застосований запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту ОСОБА_5 під загрозою покарання з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, тобто наявний ризик, передбачений п. 1 ч.1 ст. 177 КПК України.

Крім того, в ході розслідування не встановлено місце знаходження викраденого з будинку ОСОБА_8 пилососу, а тому існує ризик, що в разі не застосування запобіжного заходу ОСОБА_5 знищити чи сховати викрадену річ.

Також, перебуваючи на волі, ОСОБА_5 може впливати шляхом вмовлянь, погроз чи іншим чином на свідків у даному кримінальному провадженні, так як всі ці особи проживають поруч з ним, свідок ОСОБА_13 , якому підозрюваний ОСОБА_5 та ОСОБА_7 пропонували придбати викрадену пральну машинку є знайомими.

Існують достатні підстави вважати, що підозрюваний продовжить свою злочинну діяльність, оскільки ОСОБА_5 раніше неодноразово судимий за вчинення аналогічних кримінальних правопорушень, дане правопорушення вчинено ним в стані алкогольного сп`яніння, кримінальне правопорушення вчинено ним під час того, як до нього був застосований запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Вказані обставини підтверджуються наявними матеріалами кримінального провадження та копіями матеріалів, долучених до даного клопотання.

Вказані обставини дають об`єктивні підстави вважати, що у разі не застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, він може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих, свідка у цьому ж кримінальному провадженні, перешкодити об`єктивному розслідуванню кримінального провадження та встановленню обставин кримінального правопорушення,

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали, посилаючись на викладені у ньому обставини.

Захисник ОСОБА_6 заперечував щодо застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, так як відсутні жодні ризики передбаченні ст.177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засідання підтримав думку свого захисника.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі й обставини зазначені у ч. 1 ст. 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а прокурор при розгляді клопотання довели наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, які підтверджується матеріалами кримінального провадження.

Слідчим та прокурором також належно обґрунтовано та доведено наявність достатніх даних, що існує ризик вчинення інших злочинів, а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, з огляду на спосіб життя підозрюваного, обставини вчинення кримінального правопорушення, застосування щодо нього більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить з його боку належної правосвідомої поведінки і дасть можливість продовжити протизаконні дії.

Окрім того, в судовому засіданні було встановлено, що ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, не навчається, проживає сам, раніше неодноразово судимий за вчинення корисливих злочинів, востаннє за вироком Костопільського районного суду Рівненської області від 14.11.2016 року, за ч.2 ст.15, ч.2 ст.185, ч.2 ст.185, ч.3 ст.185 КК України, крім того на розгляді судів першої та апеляційної інстанцій перебувають кримінальні провадження за фактами вчинення останнім кримінальних правопорушень проти власності, що свідчить про недостатню міцність його соціальних зв`язків та про те, що останній на шлях виправлення, після відбуття покарання не став.

Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку, що слідчим та прокурором доведено, що у разі незастосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою існує ймовірність настання ризиків того, що ОСОБА_5 спробує:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

4) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, враховуючи сукупність досліджених судом доказів, на підставі ч.2 п.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Доводи захисника підозрюваного про можливість обрання йому іншого, більш м`якого запобіжного заходу не підтверджені доказами.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

При цьому, виходячи з практики ЄСПЛ, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 5 ст. 182 КПК України застава визначається у певній кількості прожиткових мінімумах для працездатних осіб у залежності від тяжкості вчиненого злочину.

Слідчий суддя, суд, визначаючи розмір застави, повинен виходити саме з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто з грошової суми, що дорівнює місячному розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому приймається процесуальне рішення або здійснюється процесуальна дія.

У відповідності до Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» установлено у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року - 2102 гривні.

З врахуванням наведеного слідчий суддя вважає, що наявні підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання ризикам перешкоджати кримінальному провадженню, ухилятися від слідства та/чи суду та вчиняти інші кримінальні правопорушення, а також враховуючи майновий стан підозрюваного суд приходить до переконання, що заставу слід визначити в розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 84080 грн. 00 коп.

Строк дії ухвали про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів (ч.1ст.197 КПК України).

На підставі вище викладеного, керуючись статтями 177, 178, 181, 193,194, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого CB Костопільського ВП ГУНП України в Рівненській області майора поліції ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором Костопільського відділу Здолбунівської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Костопіль, Костопільського району Рівненської області, який зареєстрований та проживає за адресою АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.185 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання, тобто з 6 год. 37 хв. 9 серпня 2020 року.

Строк дії ухвали до 6 год. 37 хв. 7 жовтня 2020 року.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 84080 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26259988, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача: 0559, в призначенні платежу обов`язково зазначити інформацію про вид платежу (застава), номер кримінального провадження (зазначити дату ухвали суду), суд, який обрав заставу мірою запобіжного заходу, ПІБ підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному та заставодавцю що, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1