Справа № 152/1141/20
УХВАЛА

13 жовтня 2020 року м. Шаргород

Слідчий суддя Шаргородського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 ,

за участі:
секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання заступника СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

у с т а н о в и в:

12 жовтня 2020 року до Шаргородського районного суду Вінницької області надійшло клопотання заступника СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 (далі слідчий) про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 строком на 60 днів.

Клопотання мотивоване тим, що слідчим проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000189 від 10 жовтня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 10.10.2020 близько 17.00 год. ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, прийшов до домоволодіння ОСОБА_7 , інваліда 3 групи, умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, через незамкнену хвіртку зайшов на подвір`я домоволодіння ОСОБА_7 де зустрів останнього застосовуючи насильство, небезпечне для життя та здоров`я особи, що зазнала нападу, наніс декілька ударів в область обличчя ОСОБА_7 . Від отриманих ударів ОСОБА_7 впав та лежав на землі.
В результаті протиправних дій ОСОБА_5 потерпілий ОСОБА_7 отримав тілесні ушкодження у вигляді забійно-рваної рани верхньої губи, що підтверджується довідкою, виданою черговим лікарем КНП «Шаргородська ЦРЛ».
Після цього, ОСОБА_5 підійшов до будинку, силою відчинив не замкнуті вхідні двері та, шляхом пошкодження, демонтував праву частину дверей, після чого незаконно, без передбаченого дозволу власника, проник до середини вказаного будинку.
Зайшовши в середину будинку, ОСОБА_5 усвідомлюючи протиправність своїх дій, їх суспільно небезпечний характер, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій та бажаючи їх настання, не реагуючи на зауваження та заборону брати речі, які належать потерпілому ОСОБА_7 , виніс у декілька прийомів із будинку 5 сіток цибулі загальною вагою 78,33 кг, вартістю 10 грн. за 1 кг, на загальну суму 783,3 грн, одну сітку моркви вагою 11,30 кг, вартістю 6 грн за 1 кг, на загальну суму 67,8 грн, дві скляних банки об`ємом 2 л кожна, наповнені консервованими помідорами, вартістю 50 грн за одну банку, на загальну суму 100 грн, 4 відра консервованої риби вагою 3,6 кг, вартістю 60 грн за 1 кг, на загальну суму 216 грн, та телевізійний Т2 тюнер uClаn Т2 HD SE Internet (без дисплея) вартістю 280 грн, що підтверджується довідкою вартості, виданою ПСК «Шаргородський ринок» № 345 від 11.10.2020 року, таким чином спричинивши потерпілому ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 1447,1 грн.
В подальшому ОСОБА_5 покинув житловий будинок з викраденим майном та розпорядився ним на власний розсуд.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, тобто розбій, поєднаний з проникненням у житло.
За даним фактом 10.10.2020 Шаргородським ВП внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000189 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

10 жовтня 2020 року о 22.10 год. в порядку ст. 208 КПК України було затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: с. Юхимівка Шаргородського району Вінницької області, громадянин України, з середньою освітою, місце проживання: АДРЕСА_1 , не одружений, не працюючий, раніше судимий.
11.10.2020року ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального злочину, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.
Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав зазначене клопотання і просив його задовольнити з підстав, викладених в ньому.

У судовому засіданні слідчий клопотання підтримав, посилаючись на обставини, викладені у ньому та просив задовольнити його у повному обсязі.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_6 просили застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Слідчий суддя, вислухавши пояснення учасників судового засідання, дослідивши матеріали кримінального провадження, додані слідчим до клопотання, прийшов до наступного висновку.

Згідно із ч. 4 ст. 176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також, в тому числі, запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; перешкоджати кримінальному провадженню; вчинити інше кримінальне правопорушення, тощо.

Частиною 2 ст. 177 КПК України встановлено, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено: «що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (див. рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого королівства»). Мета затримання для допиту полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання (див. рішення у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства»). Однак, вимога, що підозра має ґрунтуватися на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою. Більше того, за відсутності обґрунтованої підозри особа не може бути за жодних обставин затримана або взята під варту з метою примушення її зізнатися у злочині, свідчити проти інших осіб або з метою отримання від неї фактів чи інформації, які можуть служити підставою для обґрунтованої підозри (див. рішення у справі «Чеботарі проти Молдови»).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного; 4) наявність у підозрюваного постійного місця роботи, навчання, та інші, встановлені в ч. 1 ст. 178 КПК України.

Згідно із ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється, або обвинувачується у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України).

Тримання під вартою, на думку Європейського суду, має не тільки відповідати закону, але й бути розумним з урахуванням усіх обставин, зокрема, наприклад, мати за мету те, щоб особа не сховалася від органів розслідування та суду, не перешкоджала провадженню розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З матеріалів, доданих слідчим до клопотання, вбачається, що 10.10.2020 Шаргородським ВП внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000189 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

10 жовтня 2020 року о 22.10 год. в порядку ст. 208 КПК України було затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 11 жовтня 2020 року року ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального злочину, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.
ОСОБА_5 у судовому засіданні підтвердив обставини, зазначені у повідомленні про підозру, доповнень не мав.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні злочину підтверджується: відомостями, що містяться у витягу з ЄРДР у кримінальному провадженні № 0000189 від 10 жовтня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України; протоколом затримання ОСОБА_5 від 10 жовтня 2020 року; повідомленням про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України від 11 жовтня 2020 року; протоколом допиту підозрюваного від 11 жовтня 2020 року; протоколами допиту свідків та потерпілого, протоколами огляду від 10 жовтня 2020 року.

Отже, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

Окрім того, слідчим суддею встановлено наявність наступних ризиків в разі перебування підозрюваного ОСОБА_5 на свободі, а саме останній може переховуватись від органів досудового розслідування; незаконно впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення.

При цьому, слідчий суддя також враховує вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення; його вік; наявність у підозрюваного постійного місця проживання, тощо.

З врахуванням наведеного вище, слідчий суддя вважає, що наявні підстави для застосування до підозрюваного запобіжного заходу, з метою забезпечення виконання ним покладених процесуальних обов`язків та запобігання ризикам.

З огляду на усе вище викладене, слідчий суддя вважає, що до підозрюваного неможливо застосувати більш м`який запобіжний захід, оскільки він буде недостатнім для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Отже, враховуючи суспільний інтерес, що полягає у виконанні завдань, які передбачені ст. 2 КПК України, слідчий суддя вважає виправданим застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та недостатнім застосування щодо нього більш м`якого запобіжного заходу.

Згідно із частинами 1 та 4 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Слідчий суддя зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого КПК України.

Згідно ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177, 178 КПК України, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Враховуючи обставини справи, слідчий суддя доходить висновку про відсутність необхідності визначення застави у цій справі.

Отже, клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою слід задовольнити.

Керуючись статтями 176-178, 182, 183, 185, 186, 193, 194, 196, 197, 202, 203, 205 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

Клопотання заступника СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати до підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії даної ухвали визначити в межах шістдесяти днів, тобто до 22 години 10 хвилин 09 грудня 2020 року включно. Строк тримання під вартою ОСОБА_5 вираховувати з моменту його затримання з 22 години 10 хвилин 10 жовтня 2020 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення і припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття провадження в порядку, передбаченому статтями 284, 288, п. 2 ч. 2 ст. 314, ч. 6 ст. 340, ст. 417, п. 3 ч. 1 ст. 346 КПК України.

Копію ухвали вручити підозрюваному ОСОБА_5 негайно після її оголошення.

Згідно зі статтями 309, 392, 395 КПК України, на ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1