Справа № 712/9381/20
Провадження № 1-кс/712/4783/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про застосування запобіжного заходу

у вигляді тримання під вартою

23 вересня 2020 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 , розглянувши в судовому засіданні клопотання слідчого СВ Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_7 , ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця cмт. Брусилів, Брусилівський район, Житомирська область, українець, громадянин України, з середньою спеціальною освітою, пенсіонер, фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , інваліда ІІІ групи, учасника бойових дій, в силу ст. 89 КК України раніше не судимого),
підозрюваного у кримінальному провадженні № 0003351 від 21.09.2020 року за ч.3 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК України, -

в с т а н о в и в :
23 вересня 2020 року до Соснівського районного суду м. Черкаси звернувся слідчий СВ Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Клопотання обґрунтовано тим, що за даними досудового розслідування, 21.09.2020 року приблизно о 20 годині 30 хвилин, перебуваючи за адресою: м. Черкаси, вул. Івана Гонти, 122, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході конфлікту з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на ґрунті тривалих неприязних відносин, діючи з умислом направленим на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_8 , здійснив один постріл з предмету схожого на пістолет в напрямку ОСОБА_8 , який влучив потерпілому в праве плече, проте з причин що не залежали від його волі свій злочинний умисел до кінця не довів, так як був затриманий ОСОБА_8 на місці події.
Таким чином, ОСОБА_7 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України закінчений замах на вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.
21.09.2020 року о 20 годині 50 хвилин ОСОБА_7 був затриманий в порядку статті 208 КПК України за адресою проживання потерпілого.
22.09.2020 року о 15 годині 45 хвилин ОСОБА_7 повідомлено про підозру у скоєнні злочину за ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.
На думку слідчого та прокурора, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованого йому злочину повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.
Слідчий зазначає, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину та, перебуваючи на волі, матиме можливість безперешкодно застосовувати вплив на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні з метою схилення їх до дачі неправдивих показів, переслідуючи при цьому мету уникнення від кримінальної відповідальності та приховування можливих аналогічних фактів своєї злочинної діяльності.
Крім того, усвідомлення ОСОБА_7 невідворотності можливого покарання може спонукати його до втечі.
Слідчий та прокурор просили також врахувати, що між підозрюваним та потерпілим наявний тривалий конфлікт щодо межі суміжних земельних ділянок, численні судові спори та існує обвинувальний вирок у справі № 712/5584/16-к від 27 квітня 2017 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у завданні тілесних ушкоджень ОСОБА_8 , що може слугувати поштовхом до продовження ОСОБА_7 протиправної діяльності.
У клопотанні слідчим зазначено й про те, що у зв`язку із застосуванням вогнепальної зброї відкрито кримінальне провадження за ч. 1 ст. 263 КК України відносно ОСОБА_7 , тому після проведення всіх необхідних експертиз його може бути повідомлено про підозру у вчиненні цього злочину.
Прокурор та слідчий просять звернути увагу й на те, що під час вчинення інкримінованого йому діяння, ОСОБА_7 , з великою долею ймовірності, заздалегідь заготовленим предметом перерізав кабелі електропостачання до домоволодіння потерпілого, протиправно проник на територію його домоволодіння, маючи при собі чотири предмети схожі на вогнепальну зброю, грошові кошти, документи та ключі від автомобіля, що в сукупності дає підстави прийти до висновку про спланованість даних дій, розробку плану підготовки, реалізації та подальшої втечі з місця події підозрюваним.
У зв`язку з тим що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам на думку органів досудового слідства є необхідним обрати ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
У судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 та прокурор ОСОБА_3 підтримали клопотання та просили обрати підозрюваному ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Слідчий у судовому засіданні додатково пояснив, що у ОСОБА_7 дійсно вилучалось посвідчення учасника бойових дій, про що в клопотанні не зазначено.
Підозрюваний ОСОБА_7 у судовому засіданні не заперечував обґрунтованості підозри, але заперечив проти застосування щодо нього найжорсткішого запобіжного заходу. Пояснив, що не збирається ухилятись від органу досудового розслідування чи суду, має місце проживання, є пенсіонером та потребує лікування у зв`язку із завданими ОСОБА_8 травмами. Додав також, що не має грошових збережень для внесення застави.
Адвокат ОСОБА_6 просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту. Просив врахувати, що між підозрюваним та потерпілим існують тривалі неприязні відносини, що сприяло виникненню ситуації що сталась. Крім того, підозрюваний готовий співпрацювати зі слідчими, він є особою похилого віку, інвалідом, учасником бойових дій, має будинок та стійкі соціальні зв`язки за місцем проживання. Адвокат також просив взяти до уваги, що жоден із наведених прокурором ризиків не обґрунтований.
Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя робить наступні висновки.
Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження особи, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).
Слідчим суддею встановлено, що 21 вересня 2020 року до ЄРДР внесено відомості за ч. 3 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК України, відповідно до яких 21.08.2020 року до Черкаського відділу ГУ НП в Черкаській області надійшла заява гр. ОСОБА_9 за фактом того, що сусід ОСОБА_7 , погрожуючи пістолетом, здійснив два постріли й поранив її чоловіка ОСОБА_8 в область плеча й надалі продовжує погрожувати пістолетом.
Аналіз показань потерпілого ОСОБА_8 , свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , а також зміст протоколів огляду місця події від 21 вересня 2020 року та невідкладного обшуку за місцем проживання ОСОБА_7 від 21 вересня 2020 року свідчать про те, що підозра останнього у вчиненні інкримінованого йому злочину є обґрунтованою.
Не заперечували проти обґрунтованості підозри в судовому засіданні і ОСОБА_7 та його адвокат.
21.09.2020 року ОСОБА_7 було затримано в порядку ст. 208 КПК України, що випливає з протоколу затримання.
22.09.2020 року ОСОБА_7 вручено письмову підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК України.
Щодо наявності ризиків, на які посилався слідчий та прокурор, то ризик можливої втечі підозрюваного та ризик можливого чинення ним інших перешкод органу досудового розслідування іншим чином не доведено.
Водночас ризики можливого тиску підозрюваного на свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_12 з метою змусити їх до відмови від показань чи до зміни показань, а також ризик можливого вчинення такого самого чи іншого злочину проти життя та здоров`я щодо потерпілого ОСОБА_8 є надзвичайно високими.
Про це свідчить існування багаторічного тривалого конфлікту між підозрюваним та потерпілим, а також та обставина, що вироком Соснівського районного суду м.Черкаси від 27 квітня 2017 року у справі № 712/5584/16 ОСОБА_7 було засуджено за ч. 1 ст. 122 КК України за заподіяння тілесних ушкоджень середнього ступеня тяжкості ОСОБА_8 в ході конфлікту з останнім у 2011 році.
Крім того, злочин було вчинено на території домоволодіння потерпілого в нічний час доби із застосування предмету, схожого на вогнепальну зброю; при затриманні на території домоволодіння потерпілого ОСОБА_8 в підозрюваного ОСОБА_7 було вилучено 4 інших предмети, схожі на вогнепальну зброю з кобурами та набоями, а за місцем проживання підозрюваного при невідкладному обшуку предмети схожі на бойові патрони та предмет, схожий на пневматичний стартовий пістолет.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років;
ОСОБА_7 є раніше несудимою в силу ст. 89 КК України особою, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років, а відтак до нього може бути застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Аналізуючи наведені прокурором ризики, слідчий суддя вважає, що такі не може бути мінімізовано жодним іншим запобіжним заходом, аніж тримання під вартою.
Зокрема, застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, на чому наполягав захисник, не зможе мінімізувати ризик можливого вчинення підозрюваним нового кримінально караного діяння щодо потерпілого, з огляду на встановлені вище слідчим суддею обставини та те, що домоволодіння підозрюваного є суміжним до домоволодіння потерпілого ОСОБА_8 і членів його сім`ї, які є свідками у провадженні і з якими у підозрюваного ворожі відносини.
Ще менш обтяжливі запобіжні заходи також не зможуть мінімізувати встановлені слідчим суддею ризики.
Посилання захисника на похилий вік підозрюваного, наявність травм та статус учасника бойових дій не дають підстав для обрання менш обтяжливого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, з огляду на встановлені вище обставини та відсутність медичних протипоказань за станом здоров`я щодо тримання під вартою.
За таких обставин слідчий суддя вважає за необхідне на початковому етапі досудового розслідування застосувати до ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, оскільки менш обтяжливі запобіжні заходи не зможуть мінімізувати вищевказані ризики.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
За змістом ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Оскільки ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину із застосуванням насильства, то слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для визначення розміру застави.
Керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 176 178, 181, 183, 184, 194, 196, 309, 372 КПК України, -
п о с т а н о в и в:
Клопотання слідчого СВ Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця смт Брусилів, Брусилівського району, Житомирської області, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання особи, тобто з 21 вересня 2020 року по 19 листопада 2020 року включно.
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу негайно вручити підозрюваному, його захиснику та прокурору після проголошення ухвали.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1