УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 червня 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні № 120 201 001 000 051 84 від 25.06.2020, у якому
гр. ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Кишинів Республіки Молдова, громадянка Молдови, без освіти, офіційно не працевлаштована, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, зі слів має на утриманні двох неповнолітніх дітей, зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , не судима,
підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 190 КК України,
у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_8 клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_9 про застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 26.06.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 190 КК України, відповідно до якої остання, керуючись корисним мотивом, за попередньою змовою групою осіб заволоділи грошовими коштами потерпілої ОСОБА_10 у сумі 63 600 грн.

Слідчий вважав, що підозрювана ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілу та вчинити інший злочин.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав, які у ньому зазначені.

Підозрювана та її захисник заперечували обґрунтованість висунутої ОСОБА_4 підозри та доведеність стороною обвинувачення зазначених ризиків, тому просили у задоволенні клопотання відмовити.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, вивчивши надані суду матеріали, дійшов висновку про таке.

У силу ч. 2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити, чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри; чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, на які вказує слідчий; чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Також, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» ЄСПЛ зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що необхідні для обґрунтування обвинувального вироку.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність у діях підозрюваної ОСОБА_4 ознак інкримінованого злочину за ч. 2 ст. 190 КК України.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваної, слідчий суддя відмічає, що ризиком, у даному випадку, є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваної ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя приймає до уваги, що існує певна ймовірність того, що ОСОБА_4 з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину, може вчинити дії з метою ухилення від органу досудового розслідування та суду.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у рішенні «Бекчієв проти Молдови» зазначив, що ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

Слідчий суддя вважає, що на користь існування наведеного ризику свідчить те, що ОСОБА_4 не має міцних соціальних зв`язків, постійного місця роботи, сім`ї, тобто вагомих стримуючих факторів, які б могли зупинити підозрювану від вчинення дій з метою переховування.

Характер інкримінованого підозрюваній злочину, який вчинений з метою власного збагачення, відомості про причетність ОСОБА_4 до кримінальних проваджені за ч. 3,4 ст. 186, ч. 2 ст. 190 КК України, також свідчить про наявність достатніх підстав для критичної оцінки моральних якостей підозрюваної, що підтверджує ймовірність свідомої позапроцесуальної поведінки останнього.

Співставлення негативних наслідків переховування у вигляді можливого ув`язнення підозрюваної у майбутньому з засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводить, що цей ризик є достатньо високим.

З урахуванням викладеного, беручи до увагу, що підозрювана не працевлаштована, офіційного та стабільного джерела доходів не має, не виключено, що здійснення злочинної діяльності було основним способом заробітку, отже ризик того, що ОСОБА_4 може продовжити злочинну діяльність є реально існуючим.

Водночас, слідчий суддя не знаходить підтвердженими ризики, що підозрювана може незаконно впливати на потерпілу у кримінальному провадженні, оскільки на теперішній час остання допитана.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.

Відповідно до ч.2 ст.181 КПК запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосований лише у разі, якщо особа підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Інкримінований підозрюваній злочин передбачає застосування такого покарання, оскільки за вчинене кримінальне правопорушення за ч. 2 ст. 190 КК України встановлене покарання до трьох років позбавлення волі.

Отже, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою, існуючий ризик, пов`язаний з перешкоджанням кримінальному провадженню, приводять слідчого судді до переконання, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки ОСОБА_11 .
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
Клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_9 задовольнити.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ) запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та покласти на неї такі обов`язки:
- не залишати місце постійного проживання за адресою АДРЕСА_2 , з 22 год. 00 хв. по 07 год. 00 хв. наступного дня;
- прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду (в залежності від стадії кримінального провадження);
- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання;
- не відлучатися за межі м. Одеса без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- не спілкуватись з потерпілою ОСОБА_10 .
Контроль за виконанням ухвали покласти на органи Національної поліції за місцем мешкання ОСОБА_11 .
Строк дії цієї ухвали встановити по 25 серпня 2020 року включно.
На ухвалу прокурором, підозрюваною, її захисником упродовж п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1