Справа № 496/4067/20
Провадження № 1-кп/496/472/20
У Х В А Л А

05 жовтня 2020 року м. Біляївка
Біляївський районний суд Одеської області у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Біляївка клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,
В С Т А Н О В И В:
До Біляївського районного суду надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
У підготовчому судовому засіданні прокурор подав клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_1 . Клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у скоєнні тяжкого злочину, за скоєння якого передбачено покарання від 3 до 7 років позбавлення волі; він може переховуватися від суду; може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; може незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином або вчинити інше кримінальне правопорушення. Вказані обставини свідчать про наявність ризиків передбачених п.п. 1- 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Посилаючись на вказані обставини, прокурор вважав за необхідне обрати обвинуваченому запобіжний захід у виді тримання під вартою.
В підготовчому судовому засіданні обвинувачений не заперечував проти вказаного клопотання.
Заслухавши думку прокурора, обвинуваченого, дослідивши обвинувальний акт, суд приходить до наступного.
Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Вирішуючи клопотання прокурора щодо обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, судом враховуються вимоги ст. 5 Конвенції «Про захист прав людини», згідно з якою обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Доцільність залишення під вартою особи, яка підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, має оцінюватись в кожному випадку окремо у відповідності з її особливими характеристиками.
Продовжене тримання під вартою може бути виправдано в тому випадку, якщо існують конкретні ознаки того, що це дійсно вимагається виходячи з інтересів суспільства, які, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважують правило поваги особистої свободи /справа W. проти Switzerland, судове рішення від 26 січня 1993 року § 30/.
Враховуючи те, що ОСОБА_4 обвинувачується у скоєнні тяжкого злочину, за скоєння якого передбачено покарання від 3 до 7 років позбавлення волі, а також те, що він є військовослужбовцем і може бути направлений в зону антитерористичної операції та з метою уникнення кримінальної відповідальності розуміючи про тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання винуватим у скоєнні злочину може переховуватись від суду, може впливати на свідків, які є військовослужбовцями та недопитані в судовому засіданні, а також продовжити кримінальне правопорушення у скоєнні якого обвинувачується, а тому суд вважає, що ризики передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України продовжують існувати та є достатні підстави для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів.
Окрім цього, відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України, суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбачених цим кодексом.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому ОСОБА_4 розмір застави.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Враховуючи матеріальне становище обвинуваченого ОСОБА_4 , тяжкість злочину, в якому він обвинувачується, суд вважає за необхідне визначити розмір застави у розмірі 80 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.
Окрім цього, застосовуючи щодо обвинуваченого ОСОБА_4 альтернативний запобіжний захід у виді застави, суд вважає за необхідне покласти наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Керуючись ст. ст. 7, 9, 177, 178, 182-183, 194, 315, 376 КПК України, суд
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обрати міру запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме: з 05.10.2020 року до 03.12.2020 року, включно, та утримувати його на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_4 обовязків, передбачених КПК України у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 168160 грн.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу. Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.
У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення - начальнику ІНФОРМАЦІЯ_1 .
На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга протягом семи днів з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду через Біляївський районний суд Одеської області.

Суддя ОСОБА_1