єдиний унікальний номер 398/503/17
провадження №1-кп/389/135/20
У Х В А Л А

29 вересня 2020 року суддя колегії суддів Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 , представника потерпілого адвоката ОСОБА_4 , обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , захисників обвинувачених - адвокатів ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ,
розглянувши в підготовчому судовому засіданні, в приміщенні суду міста Знам`янка матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001671 від 02 липня 2016 року щодо ОСОБА_5 , обвинуваченого у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.187, ч.4 ст.187 КК України, ОСОБА_6 , обвинуваченого у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.187, ч.4 ст.187 КК України, ОСОБА_7 , обвинуваченого у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.187, ч.4 ст.187 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24 червня 2020 року, вказане провадження передано колегії суддів: головуючий суддя - ОСОБА_10 , судді - ОСОБА_1 та ОСОБА_11 .
Відповідно до абз.5 пункту 20-5 розділу XI "Перехідні положення" КПК України, Закону України №558-ІХ від 13.04.2020 року, оскільки головуючий суддя колегії ОСОБА_10 на даний час перебуває у відпустці, згоди на відкликання не надав, вирішення питання щодо продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, на виконання вимог ч.3 ст.331 КПК України, вирішується суддею зі складу колегії суддів одноособово.
Прокурор заявив клопотання про продовження всім обвинуваченим обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, які існували на момент обрання такої міри запобіжного заходу і наразі не зникли і не змінились.

Обвинувачені ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 та їх захисники заперечували проти задоволення клопотання прокурора, вказуючи на те, що ризики, які прокурором вказано, не знайшли свого підтвердження та просили змінити змінити їм запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт.

Розглядаючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так само як і про його продовження, суд, для прийняття законного і обґрунтованого рішення, відповідно до ст.ст. 178, 199 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
При цьому, суд зважає на висновки Європейського суду з прав людини, зокрема, по справах «Смирнова проти Російської Федерації», «Летельєр проти Франції», «Вемгофф проти Німеччини», відповідно до яких тримання особи під вартою можливе лише у виняткових чотирьох випадках: при ризику неявки обвинуваченого на судовий розгляд; при ризику перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесові здійснення правосуддя; при ризику вчинення ним подальших правопорушень; при ризику спричинення ним порушень громадського порядку. Усі чотири ризики мають бути реальними і обґрунтованими, аргументи на цей предмет не повинні бути загальними і абстрактними.
Так, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 обвинувачуються у вчиненні кримінальних правопорушень, які закон класифікує як особливо тяжкі злочини з мірою покарання до 15 років позбавлення волі.
При цьому, ОСОБА_5 раніше судимий, не одружений, утриманців не має, офіційно не працював, не має зареєстрованого місця проживання. В свою чергу, ОСОБА_6 раніше не судимий, офіційно не одружений і утриманців офіційно не має, не працював, а ОСОБА_7 не працював, офіційно у шлюбі не перебуває, не судимий, утриманців не має.

Зазначене вказує на цілком ймовірну можливість переховування обвинувачених від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки відсутність достатньої міцності соціальних зв`язків в обвинувачених є ризиком їх зникнення у разі перебування на волі.
Також ОСОБА_5 раніше судимий, не працює, як не працюють й інші обвинувачені, що свідчить про наявність ризику вчинення ними нових кримінальних правопорушень у разі обрання іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою. Разом з цим, суд зважає і на те, що по справі ще не допитано потерпілих й можливих свідків.
Посилання сторони захисту на те, що обвинувачені мають міцні соціальні зв`язки, а саме ОСОБА_5 - матір, братів та сестер, а ОСОБА_12 перебувають у фактичних шлюбних відносинах, мають постійне місце проживання, не зменшує вірогідності настання вказаних ризиків.
У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів». У справі триває судове провадження. При цьому, слід зважати, що процесуальні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були заявлені під час попереднього застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшилися, не перестали існувати, й виправдовують подальше тримання обвинувачених під вартою. Обставин, які б свідчили про те, що необхідність у раніше обраному обвинуваченим запобіжному заході у вигляді тримання під вартою відпала, судом наразі не було встановлено. Належних та достатніх доказів цих обставин стороною захисту суду не надано.
Отже, зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, щодо кожного з обвинувачених необхідно продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком ще на 60 днів, оскільки більш м`який запобіжний захід не забезпечить виконання кожним з обвинувачених процесуальних обов`язків та завдань кримінального провадження.

В силу п.1 ч.4 ст.183 КПК України, розмір застави в даному кримінальному провадженні не визначається.

Керуючись ст.ст.54, 177,178,183,314-316, 331 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Олександрія Кіровоградської області, на строк 60 (шістдесят) днів, починаючи з 13.00 год. 29 вересня 2020 року по 13.00 год. 27 листопада 2020 року.

Продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м.Олександрія Кіровоградської області, на строк 60 (шістдесят) днів, починаючи з 13.00 год. 29 вересня 2020 року по 13.00 год. 27 листопада 2020 року.

Продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м.Олександрія Кіровоградської області, на строк 60 (шістдесят) днів, починаючи з 13.00 год. 29 вересня 2020 року по 13.00 год. 27 листопада 2020 року.

На ухвалу суду може бути подана апеляція до Кропивницького апеляційного суду, через Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області, протягом семи днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1