Справа №705/3227/20
1-кс/705/910/20
У Х В А Л А

20 серпня 2020 року місто Умань

Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , вивчивши матеріали клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні №000401 від 17.08.2020 року за ознаками складу злочину, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, поданого старшим слідчим СВ Уманського РВ УВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_2 ,
В С Т А Н О В И В:
Старшим слідчий СВ Уманського РВ УВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_2 звернулася до слідчого судді з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні №000401 від 17.08.2020 року за ознаками складу злочину, передбаченого ч.1 ст.246 КК України.

Вивченням клопотання та доданих до нього копій матеріалів кримінального провадження встановлено, що клопотання не відповідає вимогам статті 171 КПК України.
Згідно ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
У клопотанні слідчого взагалі не зазначено власників чи володільців майна, на яке слідчий просить накласти арешт, з посиланням на документи, які підтверджують право власності, володіння, користування чи розпорядження таким майном. Відповідно, не вказані засоби зв`язку з такими особами з тією метою, щоб слідчий суддя міг повідомити таких осіб про дату та час розгляду клопотання.
Також, у прохальні частині клопотання слідчий просить накласти арешт на майно, заборонивши власникам чи особам, в користуванні чи розпорядженні яких перебуває дане майно, відчужувати розпоряджатись та користуватись. При цьому, також не зазначає, яких саме власників чи користувачів майна слідчий має на увазі.
Крім того, у відповідності до вимог ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Як вбачається з клопотання слідчий, обґрунтовуючи необхідність накладення арешту на майно, зазначає про те, що таке майно визнано речовим доказом.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Однак, як вбачається з постанов слідчого від 18 серпня 2020 року про приєднання до кримінального провадження речових доказів, а саме бензопили «Stihl MS/150», 10 складометрів зрізаних стовбурів дерев дубу, транспортного засобу «Мерседес М100», 71 штуки зрізаних стовбурів дерева дубу, на які слідчий просить накласти арешт, у вказаних постановах слідчий взагалі не зазначила, які ознаки речового доказу, визначені у ст.98 КПК України, має таке майно.
Згідно ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

На підставі наведеного вище, керуючись ст.ст. 170, 171, 172 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ Уманського РВ УВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №000401 від 17.08.2020 року за ознаками складу злочину, передбаченого ч.1 ст.246 КК України повернути прокурору ОСОБА_3 , встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1