1Справа № 335/5514/20 1-кс/335/3272/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2020 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , представника власника майна адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого 2 ВРКП СУ ГУ ДФС у Запорізькій області ОСОБА_3 про арешт майна, погоджене прокурором ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000365 від 07 серпня 2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 364 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий ОСОБА_3 звернулась до суду з вищевказаним клопотанням, в якому просить накласти арешт на речі та грошові кошти, вилучені під час обшуку за місцем фактичного мешкання засновника ТОВ «Елтранс Україна» ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: грошові кошти у сумі 230 000 гривень, смартфон Apple iPhone, Model A1533, IMEI: НОМЕР_1 без слоту для сім-карти, смартфон Samsung модель: SM-J510H/DS (SEK), IMEI: НОМЕР_2 , НОМЕР_3 з тріщиною на екрані без задньої кришки та ноутбук Asus D3N0CX50227912B з зарядним пристроєм.

В обґрунтування клопотання зазначила, що в провадженні СУ ФР ГУ ДФС у Запорізькій області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000365 від 07.08.2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 212 КК України.

На момент внесення відомостей про вчинення кримінальних правопорушень до Єдиного реєстру досудових розслідувань встановлено, що посадові особи державного органу за попередньою змовою із посадовими особами окремих суб`єктів господарювання, зловживаючи своїм службовим становищем, з метою виведення бюджетних коштів у тіньовий сектор економіки, сприяли посадовим особам суб`єктів господарювання у «відмиванні» грошових коштів через конвертаційні центри та офшорні схеми, що призвело до тяжких наслідків.

Крім того встановлено, що посадові особи комерційних структур Запорізької області за попередньою змовою групою осіб, у тому числі службових осіб державного підприємства, ухилились від сплати податків, зборів, що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, що призвело до фактичного ненадходження до бюджету грошових коштів в особливо великому розмірі.

В ході досудового розслідування встановлено, що посадовими особами Філії «Пасажирська компанія» акціонерного товариства «Українська залізниця» (, юридична адреса: м. Київ, вул. Симона Петлюри, 21А, фактична адреса: м. Київ, вул. Уманська, буд. 8 та буд.6, засновник АТ «Укрзалізниця», 100% акцій належать державі в особі Кабінету Міністрів України, далі Філія) та службовими особами ТОВ «Машинобудівний Завод «КВІК» (, юридична адреса: м. Запоріжжя, вул. Василя Стуса, буд. 8-А, далі ТОВ «МЗ «КВІК»), разом з підконтрольними їм комерційними структурами, зловживаючи службовим становищем, в тому числі використовуючи механізм штучної мінімізації податкового навантаження, нанесли істотну шкоду вказаному державному підприємству, а також місцевому і Державному бюджетам.

Так, протягом 2018-2019 р.р. посадові особи Філії «Пасажирська компанія» АТ «Українська залізниця» (), будучи розпорядником грошових коштів АТ «Українська залізниця», всупереч інтересам вказаного підприємства, на замовлення своїх структурних підрозділів, а саме: виробничого підрозділу «Вагонне депо станції Київ-Пасажирський», виробничого підрозділу «Дніпровське пасажирське вагонне депо», виробничого підрозділу «Пасажирське вагонне депо Харків-Сортувальний», виробничого підрозділу «Пасажирське вагонне депо Львів», провели тендерні закупівлі щодо послуг з ремонту холостих та редукторних колісних пар пасажирських вагонів та забезпечили перемогу ТОВ «МЗ «Квік», яке не мало матеріально-технічної бази, кваліфікованих співробітників, сертифікатів якості та атестованого виробництва (про що посадовим особам Філії було достеменно відомо), що унеможливлювало проведення вищевказаного ремонту колісних пар рухомого складу.

В подальшому за результатами тендерних закупівель, між ТОВ «МЗ «Квік» та АТ «Українська залізниця» в особі Філії «Пасажирська компанія» АТ «Українська залізниця» та її структурних підрозділів, укладено 26 договорів на ремонт холостих колісних пар пасажирських вагонів та 39 договорів на ремонт редукторних колісних пар пасажирських вагонів.

У зв`язку з неможливістю самостійного виконання умов договору, а саме у зв`язку з відсутністю сертифікації на виконання саме такого виду робіт та інших порушень технічних умов закупівель, ТОВ «МЗ «Квік» укладає договори субпідряду з АТ «Дніпровський завод з ремонту та будівництва пасажирських вагонів» (), ТОВ «Жмеринський вагоноремонтний завод «Експрес» (), та ТОВ «Жмеринське підприємство «Експрес» (), які мають відповідні дозвільні документи на виконання вищевказаних ремонтних робіт (вказані СГД сертифіковані на виконання саме такого виду робіт).

Однак, на виконання умов вищевказаних договорів ТОВ «МЗ «Квік» постачає на адресу АТ «Укрзалізниця» послуги з ремонту редукторних колісних пар пасажирських вагонів у кількості 147 одиниць на загальну суму 78 млн.грн. та послуги з ремонту холостих колісних пар пасажирських вагонів у кількості 206 одиниць на загальну суму 37 млн.грн., в той же час ТОВ «МЗ «Квік» отримує від АТ «ДЗР», ТОВ «Експрес» та ТОВ «ЖП «Експрес» послуги з ремонту редукторних колісних пар пасажирських вагонів у кількості 102 одиниць на загальну суму 10 млн.грн. та послуги з ремонту холостих колісних пар пасажирських вагонів у кількості 82 одиниці на загальну суму 824 100 грн. Тобто, ТОВ «МЗ «Квік» не має документального підтвердження виконаних робіт з ремонту 45 одиниць редукторних колісних пар пасажирських вагонів на загальну суму 24 434 190 грн. та підтвердження виконаних робіт з ремонту 124 одиниць холостих колісних пар пасажирських вагонів на суму 22 669 680 грн., всього на загальну суму 47 103 870 грн.

В ході досудового розслідування встановлено, що безпосереднє виконання вказаних робіт здійснювалося за вказівкою керівництва АТ «Укрзалізниця», на виробничих потужностях та за рахунок підприємств, що входять до її складу, а саме: ПрАТ «Запорізькій електровозоремонтний завод» () та ПрАТ «Дніпропетровський тепловозоремонтний завод» () без документального оформлення, а також на потужностях ТОВ «МЗ «КВІК» без відповідної сертифікації виробництва.

Таким чином, внаслідок фіктивного або неякісного виконання ремонтів редукторних та холостих колісних пар пасажирських вагонів, посадовими особами філії «Пасажирська компанія» АТ «Укрзалізниця» та ТОВ «МЗ «КВІК» нанесено збитків державному підприємству на суму 47 млн. грн.

Крім того, органом досудового розслідування встановлено, що ТОВ «МЗ «Квік» у період 2018-2019 р.р. під виглядом виконання умов договорів з АТ «Укрзалізниця» та забезпечення виконання ремонтних робіт холостих та редукторних колісних пар пасажирських вагонів, документально придбало у підприємств з ознаками фіктивності, а саме: ТОВ «Елтранс Україна» (), ТОВ «ТД «Технолліон», (), ТОВ «Ердо Груп» (), ТОВ «Будівельна Вежа» (), ТОВ «ЛегалВоркс» (), ТОВ «Вест Ріал Естейт» (), ТОВ «МС Трейд Україна» () та ТОВ «Аддішенел Ревенью Менеджмент» () товарно-матеріальні цінності, які необхідно використати при здійсненні вищевказаних ремонтних робіт. При цьому, у контрагентів вказаних підприємств відсутнє документальне підтвердження (згідно податкової бази) придбання вказаних товарно-матеріальних цінностей.

Оскільки, виконання послуг з ремонту редукторних колісних пар пасажирських вагонів у кількості 45 послуг та послуг з ремонту холостих колісних пар пасажирських вагонів у кількості 124 послуг, не підтверджено первинними документами, ТОВ «МЗ «Квік» сформовано податковий кредит з ПДВ по придбанню основної номенклатури товарів від зазначених СГД у розмірі 2 447 194 грн. безпідставно. Тобто ТОВ «МЗ «Квік» безпідставно зменшено суму податкових зобов`язань по ПДВ по операціям придбання матеріалів для виконання 45 послуг ремонту редукторних колісних пар та 124 послуг ремонту холостих колісних пар, які використані не в господарській діяльності, всього у розмірі 2 447 194 грн., що підтверджено висновком аналітичного дослідження № 221/08-01-16-02-05/38284929 від 02.07.2020 року, який складено співробітниками управління боротьби з відмиванням доходів, одержаних злочинним шляхом Головного управління ДПС у Запорізькій області.

Також, під час досудового розслідування встановлено, що в провадженні СУ ФР ГУ ДФС у Запорізькій області знаходяться матеріали кримінального провадження №0000056 від 10.10.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 205-1 КК України відносно невстановлених осіб, які протягом 2019 року внесли в документи, які відповідно до закону подаються для проведення державної реєстрації юридичної особи завідомо неправдиві відомості, а також умисно подали їх для проведення такої реєстрації, що призвело до зміни відомостей в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб відносно понад 200 суб`єктів, в тому числі: ТОВ «Сканєж Плюс» (код за ), ТОВ «Актівайс» (код за ) та ТОВ «Аукціон ТК» (код за ).

В ході розслідування зазначеного кримінального провадження встановлено, що службові особи ТОВ «МЗ «Квік» (код за ) у період 2019 року діючи умисно, з метою ухилення від сплати податків при складанні документів податкової звітності, безпідставно віднесли до складу податкового кредиту з ПДВ суми по операціям з підприємства з ознаками «фіктивності», а саме: ТОВ «Сканєж Плюс» (код за ), ТОВ «Актівайс» (код за ) та ТОВ «Аукціон ТК» (код за ), що призвело до заниження податку на додану вартість у розмірі 1 304 695 грн. та підтверджено висновками аналітичних досліджень №175/08-01-16-02-05/43037793 від 18.05.2020 року, №194/08-01-16-02-05/.05.2020 від 01.06.2020 року та №221/08-01-16-02-05/38284929 від 02.07.2020 року, які складені співробітниками управління боротьби з відмиванням доходів, одержаних злочинним шляхом Головного управління ДПС у Запорізькій області.

Крім того, під час досудового розслідування встановлено, що службові особи ТОВ «МЗ «КВІК» у період 2019 року, діючи умисно, з метою ухилення від сплати податків, при складанні документів податкової звітності безпідставно віднесли до складу податкового кредиту з ПДВ суми по операціям з підприємства з ознаками «фіктивності», а саме: ТОВ «ТД Альтіка» (), ТОВ «Бісеріка» (), ТОВ «ПостерКраф ЛТД» (), ТОВ «Бентонс» (), ТОВ «Крішана» (), ТОВ «Старт Борн» (), що призвело до заниження податку на додану вартість у розмірі 3 001 101 грн., що підтверджено висновком аналітичного дослідження № 25/08-01-16-02-05/38284929 від 27.02.2020 року.

Слідчий вказує, що під час досудового розслідування встановлено, що посадові особи Філії «Пасажирська компанія» АТ «Українська залізниця» (), у період часу з 01.01.2018 року по 30.04.2020 року, зловживаючи своїм службовим становищем, всупереч інтересам АТ «Українська залізниця», забезпечили перемогу ТОВ «МЗ «Квік» при проведенні тендерних закупівель та укладання низки договорів з вказаним підприємством щодо проведення ремонтних робіт колісних пар, які в подальшому частково виконані не були, що призвело до безпідставного перерахування грошових коштів АТ «Українська залізниця» на банківські рахунки ТОВ «МЗ «Квік» на загальну суму з ПДВ у розмірі 47 103 870 грн., що спричинило тяжкі насідки.

Крім того, службові особи ТОВ «МЗ «Квік» у період часу з 01.01.2018 по 31.12.2019 року, діючи умисно, з метою ухилення від сплати податків, при складанні документів податкової звітності з ПДВ, безпідставно віднесли до складу податкового кредиту з ПДВ суми по операціям, які фактично не відбувались та з підприємства з ознаками «фіктивності», а саме: ТОВ «ТД Альтіка» (), ТОВ «Бісеріка» (), ТОВ «ПостерКраф ЛТД» (), ТОВ «Бентонс» (), ТОВ «Крішана» (), ТОВ «Старт Борн» (), ТОВ «Елтранс Україна» (), ТОВ «ТД «Технолліон», (), ТОВ «Ердо Груп» (), ТОВ «Будівельна Вежа» (), ТОВ «ЛегалВоркс» (), ТОВ «Вест Ріал Естейт» (), ТОВ «МС Трейд Україна» (), ТОВ «Аддішенел Ревенью Менеджмент» (), ТОВ «Сканєж Плюс» (код за ), ТОВ «Актівайс» (код за ) та ТОВ Аукціон ТК» (код за ), що призвело до заниження податку на додану вартість у розмірі 6 752 990 грн., що є особливо великим розміром.

14.07.2020 слідчим суддею Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 винесено ухвалу, якою надано дозвіл на проведення обшуку за місцем фактичного місця мешкання засновника ТОВ «Елтранс Україна» ОСОБА_4 , а саме: АДРЕСА_1 .

21.07.2020 за вказаною адресою проведено обшук, в ході якого було вилучено грошові кошти у сумі 230 000 гривень, смартфон Apple iPhone, Model A1533, IMEI: НОМЕР_1 без слоту для сім-карти, смартфон Samsung модель: SM-J510H/DS (SEK), IMEI: НОМЕР_2 , НОМЕР_3 з тріщиною на екрані без задньої кришки та ноутбук Asus D3N0CX50227912B з зарядним пристроєм.

Слідчий вказує, що в ході огляді ноутбуку встановлено наявність документів фінансово-господарські ТОВ «МЗ «Квік» в електронному вигляді, тобто вказаний предмет має значення для досудового розслідування та документи, що в ньому містяться можуть бути використані як докази в суді; під час огляду вищевказаних смартофонів встановлено наявність коду для розблокування у зв`язку з чим провести повний огляд вказаних предметів не виявилось можливим, а з метою повного та всебічного розслідування кримінального провадження необхідно призначити судові комп`ютерні експертизи засобів, які заблоковано, та ноутбуку, який містить документи фінансово-господарської діяльності ТОВ «МЗ «Квік».
Крім того, на момент проведення обшуку у зв`язку з відсутністю ОСОБА_4 за вказаною адресою, не виявилось за можливе встановити походження виявлених у квартирі грошових коштів, у зв`язку з чим їх було вилучено.
22.07.2020 слідчим ОСОБА_3 винесено постанову про визнання речовими доказами по кримінальному провадженню всіх вилучених предметів та грошових коштів за адресою: АДРЕСА_1 .

Посилаючись на вказані обставини, з метою можливості призначення та проведення у подальшому документальних перевірок додержання вимог податкового законодавства службовими особами ТОВ «МЗ «Квік», судової почеркознавчої, економічної експертиз, судової комп`ютерної експертизи та інших судових експертиз, а також відшкодування спричинених державі збитків, забезпечення можливого в майбутньому цивільного позову по провадженню, слідчий просить накласти арешт на вилучене в ході обшуку за адресою місця фактичного мешкання засновника ТОВ «Елтранс Україна» ОСОБА_4 , майно.

В судовому засіданні слідчий клопотання про арешт майна підтримала в повному обсязі. Зазначила, що вилучений ноутбук був оглянутий, та на ньому було виявлено документи фінансово-господарської діяльності ТОВ «МЗ «Квік» в електронному вигляді, що свідчить про те, що вказаний ноутбук має ознаки речового доказу та підлягає арешту. Що стосується мобільних телефонів, то їх оглянути не видалось можливим, оскільки вони підлягають розблокуванню із залученням відповідних спеціалістів. Що стосується грошових коштів, то вони підлягають арешту з метою забезпечення цивільного позову.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_5 проти задоволення клопотання про арешт майна заперечив. Зазначив, що вилучені в ході обшуку ноутбук та мобільний телефон не мають жодного відношення до вказаного кримінального провадження, перебувають в особистому користуванні ОСОБА_4 , та у них містяться його особисті відомості. Крім того, вилучені в ході обшуку грошові кошти також не підлягають арешту, оскільки вони були запозичені у товариша для здійснення ремонту, а відтак мають законне походження. Також, вони не підлягають арешту з підстав забезпечення цивільного позову, оскільки відносно ОСОБА_4 не проводиться досудове розслідування, він не є підозрюваним у вказаному кримінальному проваджені.

Власник майна - ОСОБА_4 проти задоволення клопотання в частині накладення арешту на ноутбук не заперечував. В частині накладення арешту на мобільні телефони заперечував, та зазначив, що вони не мають жодного відношення до кримінального провадження. Вилучені в ході обшуку грошові кошти він брав у борг у свого товариша.

Заслухавши учасників розгляду клопотання, дослідивши матеріали, які надані слідчому судді, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання про арешт майна слід задовольнити частково, з наступних підстав.

Як встановлено слідчим суддею, у проваджені СУ ФР ГУ ДФС у Запорізькій області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000365 від 07.08.2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 212 КК України

Ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 14.07.2020, в рамках даного кримінального провадження, надано дозвіл на проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 .

В ході проведення обшуку за вказаною адресою, 21.07.2020, органом досудового розслідування виявлено та вилучено ноутбук, мобільні телефони та грошові кошти, перелік яких зазначено в ухвалі вище.

Постановою слідчого СУ ФР ГУ ДФС у Запорізькій області ОСОБА_3 від 22.07.2020 року, вилучені за результатами проведення обшуку ноутбук, мобільні телефони та грошові кошти визнані речовими доказами.

Згідно із ч. 7 ст. 236 КПК України, при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Клопотання слідчого про арешт майна подано до суду 23.07.2020 поштовим зв`язком, що свідчить про дотримання слідчим строків подання клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 6 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. Частиною 2 даної статті передбачено, що повинно бути зазначено у клопотанні про арешт майна.

Клопотання слідчого про арешт майна відповідає вимогам ст.171 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У своєму клопотанні слідчий просить накласти арешт в тому числі на вилучені в ході обшуку смартфон Apple iPhone, Model A1533, IMEI: НОМЕР_1 без слоту для сім-карти, смартфон Samsung модель: SM-J510H/DS (SEK), IMEI: НОМЕР_2 , НОМЕР_3 з тріщиною на екрані без задньої кришки та ноутбук Asus D3N0CX50227912B із зарядним пристроєм, як на підставу необхідності такого арешту посилається на те, що зазначене майно відповідає критеріям ст. 98 КПК України.

З такими доводами слідчого погоджується слідчий суддя та доходить до висновку про задоволення клопотання в цій частині, та необхідність накладення арешту на ноутбук Asus D3N0CX50227912B із зарядним пристроєм, смартфон Apple iPhone, Model A1533, IMEI: НОМЕР_1 без слоту для сім-карти, смартфон Samsung модель: SM-J510H/DS (SEK), IMEI: НОМЕР_2 , НОМЕР_3 з тріщиною на екрані без задньої кришки, оскільки зазначений ноутбук та мобільні телефони, відповідають критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, так як на вилученому ноутбуці в ході огляду було виявлено наявність документів ТОВ «МЗ «Квік» в електронному вигляді, щодо якого здійснюється досудове розслідування, а мобільні телефони підлягають додатковому огляду, тобто всі вищевказані речі та документи можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а метою такого арешту є забезпечення зберігання речових доказів та запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення.

Слідчий суддя вважає, що на даному етапі кримінального провадження такий ступінь втручання у право власності є необхідним та виправданим.

При цьому, слідчий суддя звертає увагу органу досудового розслідування, що вилучена в ході обшуку ноутбук та мобільні телефони, на які накладено арешт, з метою недопущення безпідставного обмеження ОСОБА_4 у праві користування належним йому на праві власності майном протягом невизначеного строку, мають бути оглянуті у розумні строки, та в разі встановлення, що в них міститься інформація, яка має значення для кримінального провадження, така інформація повинна бути вилучена або скопійована, та долучена до матеріалів кримінального провадження, що відповідає положенням ст. 168 КПК України.

Що стосується клопотання в частині накладення арешту на вилучені в ході обшуку грошові кошти у сумі 230 000 грн., то слідчий суддя зазначає наступне.

У судовому засіданні, як на підставу необхідності накладення арешту на грошові кошти, слідчий посилається на положення п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, тобто накладення арешту з метою забезпечення цивільного позову.

Разом з тим, слідчий суддя вважає такі доводи необґрунтованими, оскільки ч. 6 ст. 170 КПК України чітко визначено, що накладення арешту з метою забезпечення цивільного позову можливе за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, проте, у вказаному кримінальному провадженні цивільний позов не заявлено.

До того ж, ОСОБА_4 будь-якого статуту у вказаному кримінальному провадженні не має, не є посадовою особо ТОВ «МЗ «Квік», щодо якого здійснюється досудове розслідування, а відтак припущення слідчого, що вказані грошові кошти набуті кримінально-протиправним шляхом, зокрема, внаслідок вчинення кримінальних правопорушень по яким проводиться досудове розслідування, тобто відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, є безпідставними.

Крім того, арешт на грошові кошти не може бути накладено і з метою забезпечення спеціальної конфіскації, та конфіскації майна, як виду покарання, оскільки станом на час розгляду клопотання про арешт майна жодній особі не повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень по даному кримінальному провадженню.

З врахуванням вищенаведеного, слідчий суддя дійшов висновку про часткове задоволення клопотання про арешт майна.

Керуючись ст. ст. 131-132, 170-173, 369, 372 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на вилучене в ході проведення 21 липня 2020 року обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , майно, а саме:

-смартфон Apple iPhone, Model A1533, IMEI: НОМЕР_1 без слоту для сім-карти;

-смартфон Samsung модель: SM-J510H/DS (SEK), IMEI: НОМЕР_2 , НОМЕР_3 з тріщиною на екрані без задньої кришки;

-ноутбук Asus D3N0CX50227912B із зарядним пристроєм.

В іншій частині клопотання про арешт майна залишити без задоволення, що відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 169 та ч. 3 ст. 173 КПК України є підставою для повернення тимчасово вилученого майна.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 31 липня 2020 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1