Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6134/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 липня 2020 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного відповідно до ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 24.06.2019, на квартиру, за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна № 000, яка належить їй на праві власності.

Зазначала, що у подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, відпала потреба з наступних підстав.

05.08.2019 прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_4 з матеріалів кримінального провадження № 0000103 виділено матеріали провадження № 0002750 відносно підозрюваних ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0002750 від 05.08.2019 по обвинуваченню вищезазначених осіб передано до суду.

Квартира не є речовим доказом у кримінальному провадженні №0002750 від 05.08.2019 і не є об`єктом будь-яких кримінальних діянь у цьому кримінальному провадженні, не входить до змісту обвинувачення, висунутого вищезазначеним особам.

Посилаючись на зазначені обставини, заявник просила скасувати арешт, накладений відповідно до ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 24.06.2019, а саме скасувати арешт, накладений на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

У судове засіданні заявник не з`явилася та подала заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримала у повному обсязі та просила клопотання задовольнити.

Прокурор у судове засідання не з`явився, звернувся до суду із заявою, в якій просив розглянути клопотання без його участі, проти задоволення клопотання не заперечував.

Слідчий суддя ухвалив розглядати клопотання за відсутності заявника та прокурора.

Вивчивши клопотання та додані до нього документи, приходжу до наступного висновку.

Установлено, що в провадженні СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000103, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.01.2016, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 190 КПК України.

Відповідно до ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 24.06.2019 в рамках кримінального провадження № 0000103 від 06.01.2016 накладено арешт, зокрема на квартиру, за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна № 000, яка на праві власності належить ОСОБА_3 .

Обґрунтовуючи ухвалу про накладення арешту на нерухоме майно, слідчий суддя зазначав, що метою накладення арешту є збереження речових доказів.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Обґрунтовуючи клопотання про скасування арешту майна, заявник вказувала на те, що потреба у застосуванні такого заходу як арешт майна відпала.

Прокурор у поданій заяві проти задоволення клопотання ОСОБА_3 не заперечував.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, в силу норм ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано, якщо особи, зазначені в ч. 1 ст. 174 КПК України доведуть, що в подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ураховуючи те, що на даний момент потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна на квартиру, за адресою: АДРЕСА_1 відпала, приходжу до висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання.

Керуючись ст. ст. 98, 170, 174, 309, КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна задовольнити.

Скасувати арешт, накладений відповідно до ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 24.06.2019, а саме: на квартиру, за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна № 000, яка на праві власності належить ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає оскарженню безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1