УХВАЛА

15 липня 2020 рокум. Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області в особі

слідчого судді ОСОБА_1 ,
з участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5
та його захисників адвокатів ОСОБА_6 ,
ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Рівне клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_4 , яке погоджено з прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю управління нагляду у кримінальному проваджені прокуратури Рівненської області ОСОБА_3 , про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Антрацит, Луганської області, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , фактично проживаючого в АДРЕСА_2 , українця, громадянина України, не працюючого, не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 146, ч. 2 ст. 27, ч.3 ст. 28, ч. 2 ст. 127 КК України,
в с т а н о в и в:

До слідчого судді Рівненського міського суду звернувся старший слідчий СУ ГУНП в Рівненській області капітан поліції ОСОБА_4 із клопотанням, яке погоджено із прокурором прокуратури Рівненської області ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що 19.05.2020 за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 146, ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 127 КК України на підставі статті 208 КПК України затримано ОСОБА_5 як виконавця в складі організованої злочинної групи.

25.05.2020 року ухвалою слідчого судді Рівненського міського суду Рівненської області щодо підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави строком до 22 липня 2020 року.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 закінчується 22 липня 2020 року, однак завершити досудове розслідування до закінчення вказаного строку неможливо через особливу складність вказаного кримінального провадження.

На переконання слідчого, не зменшилися раніше встановлені ризики можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, впливу на потерпілих та свідків.

З огляду на неможливість завершення розслідування, з метою проведення слідчих та процесуальних дій слідчий просив продовжити строк тримання підозрюваного під вартою у межах строку досудового розслідування на 60 діб.

В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали, посилаючись на викладені у ньому обставини, вважають пред`явлену ОСОБА_8 підозру обгрунтованою, просили врахувати матеріали НСРД та застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Вказали, що по кримінальному провадженню необхідно провести ряд слідчих дій, оскільки є велика кількість підозрюваних, необхідно провести експертизи.

Тримання під вартою особи запобігло існуванню тих ризиків, які були на час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою і продовжують існувати на даний час.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисники адвокати ОСОБА_6 , ОСОБА_7 просили у задоволенні клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відмовити, застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Вказали, що слідчим недоведена матеріалами справи пред`явлена ОСОБА_5 підозра у вчиненні кримінальних правопорушень, а ризики нічим не підтверджені. ОСОБА_5 є інвалідом ІІІ групи, має незадовільний стан здоров`я, в зв`язку з чим перебування в слідчому ізоляторі унеможливлює забезпечення йому належних умов для утримання та харчування. Наміру ухилятись від слідства та суду чи впливати на потерпілих, свідків, немає.

Заслухавши думку учасників процесу в судовому засіданні, дослідивши матеріали клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим управлінням ГУ НП в Рівненській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000052 від 07.03.2019 за ознаками злочинів, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 146, ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28 , ч. 2 ст. 127, ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 186 КК України.

19.05.2020 за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 146, ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 127 КК України на підставі статті 208 КПК України затримано ОСОБА_5 як виконавця в складі організованої злочинної групи.

25.05.2020 року ухвалою слідчого судді Рівненського міського суду Рівненської області щодо підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави строком до 22 липня 2020 року.

Відповідно до ст. 199 КПК України на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:

-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;

-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;

-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого cуддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування стадії розслідування, що має місце у цьому випадку суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами певною мірою підтверджується наявність в діях ОСОБА_5 ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 146, ч. 2 ст. 27, ч.3 ст. 28, ч. 2 ст. 127 КК України.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий суддя вважає, що такі дії цілком ймовірними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим у скоєнні інкримінованого злочину.

Так, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання, не одружений, не судимий, має незадовільний стан здоров`я.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

Крім того, у силу ст. 177 КПК слідчий суддя зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків у місці його постійного проживання; репутацію підозрюваного.

Врахування зазначених обставин у сукупності з покаранням, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, існуючі ризики, з врахування стану здоров`я ОСОБА_5 , приводить слідчого суддю до переконання, що забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного може більш м`який запобіжний захід, ніж ініційований стороною обвинувачення, у виді домашнього арешту цілодобово.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 176-179, 181, 183, 193-194, 196, 197,199,309 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_4 , яке погоджено з прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю управління нагляду у кримінальному проваджені прокуратури Рівненської області ОСОБА_3 , про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - відмовити.
Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 146, ч. 2 ст. 27, ч.3 ст. 28, ч. 2 ст. 127 КК України, запобіжний захід у виді домашнього арешту цілодобово.
Заборонити ОСОБА_5 залишати житло цілодобово за адресою : АДРЕСА_2 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язкі, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою,
- повідомляти слідчого прокурора чи суд про зміну свого місця проживання,
-здати на зберігання до Рівненського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в"їзд в Україну;
- носити електронний засіб контролю.
Термін дії обов"язків визначити на строк до 13 вересня 2020 року.
Контроль за виконанням обов"язків покласти на старшого слідчого СУ ГУНП в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_4 .
Звільнити ОСОБА_5 з-під варти негайно в залі суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1