Справа № 640/20/19
н/п 1-кп/953/284/20
УХВАЛА

"03" вересня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

перекладача ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові, направлений прокурором Харківської місцевої прокуратури № 2 Харківської області обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004579 від 27.10.2018 по обвинуваченню

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ліванця, громадянина Ліванської Республіки, холостого, офіційно не працевлаштованого, осіб на утриманні не має, раніше не судимого, без місця реєстрації, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

з кваліфікацією кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч.2 ст. 345 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Київського районного суду м. Харкова знаходиться вказане кримінальне провадження.

В судовому засідання прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 враховуючи, що на думку прокурора продовжують існувати ризики, передбачені п.п. 1, 3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватись від суду;впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення, які були враховані при обранні відносно ОСОБА_4 міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та продовженні строку запобіжного заходу, строк якого закінчується 13.09.2020, просив суд щодо продовження строку запобіжного заходу відносно обвинуваченого у вигляді тримання під вартою до 60 днів.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник щодо продовження строку запобіжного заходу обвинуваченому заперечували, вказували на безпідставність ризиків.

Потерпілий та його представник подали до суду письмову заяву, в якій вказували про підтримку клопотання прокурора.

Відповідно до ст. 331 ч.3 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання про доцільність продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершено до його спливу.

При вирішенні питання про продовження строку запобіжного заходу ОСОБА_4 , суд враховує наявність ризиків, передбачених п.1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України: можливість ОСОБА_4 переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також оцінюючи сукупність обставин передбачених в ст. 178 КПК України, а саме: тяжкість покарання, що загрожуватиме йому у разі визнання винуватим у скоєні кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обвинувачується, враховуючи, що обвинувачений не працює та не має офіційних джерел існування, соціальних зв`язків та місця реєстрації в України, застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливе, а тому, суд продовжує строк тримання під вартою ОСОБА_4 до 60 днів, тобто до 01..11. 2020 р.

Так, згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Ризик, передбачений п.3 ч.1 ст. 177 КПК України стороною обвинувачення не доведений, враховуючи проведений допит свідків, відсутність тиску під час їх допиту та строки розгляду справи в суді.

При цьому, суд враховує усталену практику Європейського суду з прав людини, зокрема, Рішення «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000 року, згідно якого тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Так, Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини. Такими ознаками є тяжкість та підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченим злочину, можливість незаконного впливу на свідків, які ще судом не допитані, ухилення від явки до суду, вчинення іншого злочину.

Водночас, розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Також, суд зазначає, що доводи обвинуваченого про відсутність його провини у вчиненому суд вирішує у нарадчій кімнаті при оцінці всіх доказів, досліджених під час судового розгляду.

Таким чином, відповідно до положень ч.1 ст.183, ч.5 ст.176 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, про які зазначено вище, не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 про продовження строку тримання його під вартою, оскільки останньому повідомлено про підозру у вчиненні зокрема тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Керуючись ст.177, 178, 182, 331, 372 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора задовольнити.

Міру запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити без змін - у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», продовживши строк цього запобіжного заходу до 60 днів, тобто до 01 листопада 2020 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом 7 днів з дня її оголошення, обвинуваченим - в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Головуючий суддя ОСОБА_1