Провадження №1-кс/127/7496/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 серпня 2020 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого інспектора СД Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

Старший інспектор СД Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області ст. лейтенант поліції ОСОБА_3 , 06.08.2020 року звернулася до суду з клопотанням, погодженим з прокурором, про арешт майна.

Клопотання мотивовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 04.08.2020, в період часу з 15:30-16:30 год., невідома особа, таємно, шляхом вільного доступу, вчинила крадіжку мобільного телефону марки Lenovo моделі VibeK5 Plus, який знаходився на скейсті біля хвіртки буд. №27 по пров. О. Кошового у м. Вінниці.

За даним фактом Вінницьким ВП Головного управління Національної поліції у Вінницькій області розпочато досудове розслідування зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000140 від 04.08.2020 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

05.08.2020 року гр. ОСОБА_4 , добровільно видав мобільний телефон марки Lenovo моделі VibeK5 Plus, який був вилучений та упакований в прозорий поліетиленовий пакет.

Вилучені речі мають важливе значення для всебічного, повного і неупередженого дослідження усіх обставин даного кримінального провадження.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

У цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98КПК України.

Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи, що вилучені речі мають важливе значення для всебічного, повного і неупередженого дослідження усіх обставин кримінального провадження, в зв`язку з необхідністю збереження та уникнення можливості їх втрати або знищення, використання під час проведення судових експертиз. На підставі викладеного слідчий просить клопотання задовольнити.

В судове засідання слідчий ОСОБА_3 не з`явився, однак надав до суду заяву, в якій просить дане клопотання розглянути без його участі. Вищевказане клопотання підтримує в повному обсязі.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча про розгляд справи був повідомлений завчасно та належним чином, про що свідчить заява слідчого. Суд вважає можливим розглянути клопотання у її відсутність відповідно до вимог ст.172 ч.1 КПК України.

Відповідно до ст. 107 ч. 4 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Враховуючи те, що учасники процесуальної дії не з`явились в судове засідання, слідчий суддя вважає за можливим розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.
Слідчий суддя, дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали, дійшов до висновку, що клопотання є обґрунтованим та вмотивованим, а тому підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст. 170 ч. 1 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ст. 170 ч. 1 абз. 2 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Згідно п. 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до ст. 173 ч. 2 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

З матеріалів доданих до клопотання вбачається, що 05.08.2020 гр. ОСОБА_4 , добровільно видав мобільний телефон марки Lenovo моделі VibeK5 Plus, який був вилучений та упакований в прозорий поліетиленовий пакет.

Факт проведення огляду підтверджується протоколом огляду від 05.08.2020.

Згідно ст. 170 ч. 2 п. 1 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ст. 170 ч. 3 КПК України у випадку, передбаченою ст. 170 ч. 2 п. 1 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Наведене свідчить проте, що вищевказана річ, яка була вилучена під час огляду є тимчасовим вилученим майном та відповідно до ст. 98 КПК України мають значення речового доказу у кримінальному провадженні, оскільки містять відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому дане майно підлягає накладенню арешту.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 167, 170, 172, 173, КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого інспектора СД Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке добровільно видав гр. ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000140 від 04.08.2020, а саме мобільний телефон Lenovo моделі VibeK5 Plus, який був вилучений та упакований в прозорий поліетиленовий пакет.

Після проведення товарознавчої експертизи, повернути мобільний телефон Lenovo моделі VibeK5 Plus власнику потерпілій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на старшого інспектора СД Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 .

Зобов`язати слідчого повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя