ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження № 11-сс/818/96/21 Суддя доповідач ОСОБА_2
Категорія: арешт майна
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 січня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:
головуючого - ОСОБА_2 ,
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря - ОСОБА_5 ,
прокурора - ОСОБА_6 ,
представника власника майна адвоката ОСОБА_7
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові апеляційну скаргу представника власника майна ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 27 жовтня 2020 року, якою задоволено клопотання прокурора Харківської обласної прокуратури ОСОБА_10 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000067 від 31.03.2020, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 190, ч.3 ст. 110-2 КК України,-
В С Т А Н О В И Л А:
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 27 жовтня 2020 року задоволено клопотання прокурора Харківської обласної прокуратури ОСОБА_10 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000067 від 31.03.2020, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 190, ч.3 ст. 110-2 КК України.
Згідно ухвали поновлено процесуальний строк прокурору на звернення до суду з клопотанням про арешт майна, визнавши причини його пропуску поважними. Накладено арешт на майно, вилучене 22.10.2020 під час проведення обшуку на підставі ухвали Київського районного суду м. Харкова за місцем проживання ОСОБА_11 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: Notebook Msi V100 білого кольору із зарядним пристроєм F20K252F-C508 до нього; 7 листів А4 із номерами мобільних телефонів; Блокнот синього кольору з написом «Національний олімпійський комітет України» з чорновими записами; Блокнот коричневого кольору з написом «Управління державної охорони України» з чорновими записами; Блокнот коричневого кольору із написом «Міністерство молоді та спорту України» із чорновими записами; Банківська картка «Monobank» № НОМЕР_1 ; Банківська картка «Monobank» № НОМЕР_2 ; Банківська картка «Ukrgasbank» № НОМЕР_3 до 11/22; Експрес-накладна № 8085; Пакет «Нова пошта» з написом «Київ Схід посилковий»; Блокнот синього кольору з написом «Національний антидопінговий центр» з чорновими записом; Блокнот чорного кольору з написом «Handmade» із чорновими записами; Блокнот жовтого кольору з чорновими записами; Зошит синьо-жовтого кольору з написом «Ukraine Kyiv» з чорновими записами; Блокнот зеленого кольору з чорновими записами; Блокнот зеленого кольору з написом «Автоекспо» з чорновими записами; Грошові кошти: 558 купюр номіналом 100 доларів США; 51 купюра номіналом 50 доларів США; 43 купюри номіналом 20 доларів США; 11 купюр номіналом 10 доларів США; 11 купюр номіналом 5 доларів США; 11 купюр номіналом 1 долар США; 3 купюри номіналом 500 Євро; 41 купюра номіналом 100 Євро; 50 купюр номіналом 50 Євро; 9 купюр номіналом 20 Євро; 3 купюри номіналом 10 Євро; 5 купюр номіналом 5 Євро; 51 купюра номіналом 50 фунтів стерлінгів; 5 купюр номіналом 20 фунтів стерлінгів; 3 купюри номіналом 10 фунтів стерлінгів; 2 купюри номіналом 1000 російських рублів; 2 купюри номіналом 500 російських рублів; 21 купюра номіналом 100 російських рублів; 1 купюра номіналом 50 російських рублів; 2 купюри номіналом 10 індійських рупій; 17 купюр номіналом 500 грн.; 505 купюр номіналом 200 грн.; 31 купюра номіналом 100 грн.; 31 купюра номіналом 50 грн.; 21 купюра номіналом 20 грн.; 27 купюр номіналом 10 грн.; 4 купюри номіналом 5 грн.; 1 купюра номіналом 1 грн.; 4 купюри номіналом 1000 грн.; 8 купюр номіналом 500 грн.; 38 купюр номіналом 200 грн.; 13 купюр номіналом 100 грн.; 7 купюр номіналом 100 доларів США; 2 купюри номіналом 10 доларів США; Предмети, схожі на марки номіналом М у кількості 24 аркуші формату А4; Предмети, схожі на марки номіналом 2,50 у кількості 1 аркуш А4; Предмети, схожі на марки номіналом Л у кількості 70 аркушів А4; Предмети, схожі на марки номіналом F у кількості 69 аркушів А4; Предмети, схожі на марки номіналом ХУ у кількості 20 аркушів А4; Експрес-накладна №9181; Експрес-накладна №8046; Пакет «нова пошта» з написом «Київ Схід Посилковий»; Мобільний телефон Oppo imei1: НОМЕР_4 з сім-картою Київстар НОМЕР_5 до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

На зазначену ухвалу слідчого судді, представник власника майна ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_9 подав апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження вказаної ухвали, копію якої було надіслано на телефон (програма «Viber») помічника адвоката лише 14.12.2020, а також скасувати ухвалу слідчого судді від 27.10.2020і постановити нову ухвалу, якою у задоволенні клопотання прокурора про арешт майна в частині грошових коштів: 128660 грн., 60 051 доларів США, 8310 Євро, 2680 фунтів стерлінгів, 320 російських рублів - відмовити.
В обґрунтування апеляційної скарги адвокат ОСОБА_9 посилається на те, що під час проведення обшуку 22.10.2020 в квартирі, що належить ОСОБА_8 та співвласнику ОСОБА_11 були вилучені поміж іншого, грошові кошти, які належать ОСОБА_8 , а саме: 128660 грн., 60 051 доларів США, 8310 Євро, 2680 фунтів стерлінгів, 320 російських рублів. Окрім грошових коштів, було вилучено і інше майно, яке, зокрема, належить ОСОБА_11 . Зазначає, що ОСОБА_8 не погоджується з ухвалою слідчого судді в частині арешту її грошових коштів, оскільки вони не містять на собі слідів злочину та належать на праві власності виключно їй та її двом малолітнім дітям, які перебувають на її утриманні. Також зазначає, що на утриманні ОСОБА_8 перебувають двоє батьків пенсійного віку. ОСОБА_8 є акторкою та телеведучою, офіційно працює на телеканалі Дженьюин TV й має відповідні прибутки. Кошти були відкладені на купівлю квартири. Крім того посилається на те, що ОСОБА_8 під час здійснення обшуку заявляла, що ці кошти належить їй, є її приватною власністю, отримані в тому числі від роботодавця, як заробітна плата та позика на купівлю квартири, а також були подарунком хрещеного батька одного із дітей. Наголошує, що прокурором не доведено, що вилучені грошові кошти відносяться до будь-якого злочину.

В судове засідання апеляційного суду власник майна ОСОБА_8 та її представник адвокат ОСОБА_9 не з`явилися. Адвокат ОСОБА_9 надав заяву, в якій просить розглядати апеляційну скаргу без його участі та без участі ОСОБА_8 , але за участю іншого її представника адвоката ОСОБА_7 .
Враховуючи вимоги ч. 4 ст. 405, ч.2 ст. 422 КПК України, колегія суддів вважає за можливе проведення апеляційного перегляду ухвали слідчого судді за відсутністю власника майна ОСОБА_8 та її представника адвоката ОСОБА_9 , оскільки неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття. Разом з цим, захист інтересів ОСОБА_8 в суді апеляційної інстанції представляє адвокат ОСОБА_7 .
Заслухавши доповідь судді, пояснення представника власника майна ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 , який підтримав вимоги апеляційної скарги адвоката ОСОБА_9 , а також доводи прокурора, який заперечував щодо її задоволення, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів визнає поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, передбачений п.3 ч.2 ст. 395 КПК України, у зв`язку з чим, строк підлягає поновленню, а в задоволенні апеляційної скарги слід відмовити з наступних підстав.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, що Слідчим відділом УСБУ в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000067 від 31.03.2020 за ч.3 ст. 190 та ч.3 ст. 110-2 КК України.
26.10.2020 прокурор звернувся до слідчого судді Київського районного суду м. Харкова з клопотанням про арешт майна по вказаному кримінальному провадженню, в якому просив: поновити строк подачі до суду клопотання про накладання арешту на майно громадянина України ОСОБА_11 , яке вилучено 22.10.2020 під час проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 30.09.2020 за адресою: АДРЕСА_1 ; накласти арешт на майно, яке належить ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , вилучене 22.10.2020 під час проведення обшуку на підставі ухвали Київського районного суду м. Харкова від 30.09.2020 за місцем проживання ОСОБА_11 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: Notebook Msi V100 білого кольору із зарядним пристроєм F20K252F-C508 до нього; 7 листів А4 із номерами мобільних телефонів; Блокнот синього кольору з написом «Національний олімпійський комітет України» з чорновими записами; Блокнот коричневого кольору з написом «Управління державної охорони України» з чорновими записами; Блокнот коричневого кольору із написом «Міністерство молоді та спорту України» із чорновими записами; Банківська картка «Monobank» № НОМЕР_1 ; Банківська картка «Monobank» № НОМЕР_2 ; Банківська картка «Ukrgasbank» № НОМЕР_3 до 11/22; Експрес-накладна № 8085; Пакет «Нова пошта» з написом «Київ Схід посилковий»; Блокнот синього кольору з написом «Національний антидопінговий центр» з чорновими записом; Блокнот чорного кольору з написом «Handmade» із чорновими записами; Блокнот жовтого кольору з чорновими записами; Зошит синьо-жовтого кольору з написом «Ukraine Kyiv» з чорновими записами; Блокнот зеленого кольору з чорновими записами; Блокнот зеленого кольору з написом «Автоекспо» з чорновими записами; Грошові кошти: 558 купюр номіналом 100 доларів США; 51 купюра номіналом 50 доларів США; 43 купюри номіналом 20 доларів США; 11 купюр номіналом 10 доларів США; 11 купюр номіналом 5 доларів США; 11 купюр номіналом 1 долар США; 3 купюри номіналом 500 Євро; 41 купюра номіналом 100 Євро; 50 купюр номіналом 50 Євро; 9 купюр номіналом 20 Євро; 3 купюри номіналом 10 Євро; 5 купюр номіналом 5 Євро; 51 купюра номіналом 50 фунтів стерлінгів; 5 купюр номіналом 20 фунтів стерлінгів; 3 купюри номіналом 10 фунтів стерлінгів; 2 купюри номіналом 1000 російських рублів; 2 купюри номіналом 500 російських рублів; 21 купюра номіналом 100 російських рублів; 1 купюра номіналом 50 російських рублів; 2 купюри номіналом 10 індійських рупій; 17 купюр номіналом 500 грн.; 505 купюр номіналом 200 грн.; 31 купюра номіналом 100 грн.; 31 купюра номіналом 50 грн.; 21 купюра номіналом 20 грн.; 27 купюр номіналом 10 грн.; 4 купюри номіналом 5 грн.; 1 купюра номіналом 1 грн.; 4 купюри номіналом 1000 грн.; 8 купюр номіналом 500 грн.; 38 купюр номіналом 200 грн.; 13 купюр номіналом 100 грн.; 7 купюр номіналом 100 доларів США; 2 купюри номіналом 10 доларів США; Предмети, схожі на марки номіналом М у кількості 24 аркуші формату А4; Предмети, схожі на марки номіналом 2,50 у кількості 1 аркуш А4; Предмети, схожі на марки номіналом Л у кількості 70 аркушів А4; Предмети, схожі на марки номіналом F у кількості 69 аркушів А4; Предмети, схожі на марки номіналом ХУ у кількості 20 аркушів А4; Експрес-накладна №9181; Експрес-накладна №8046; Пакет «нова пошта» з написом «Київ Схід Посилковий»; Мобільний телефон Oppo imei1: НОМЕР_4 з сім-картою Київстар НОМЕР_5 ; місцем зберігання вилучених грошових коштів визначити ФІНВ Управління Служби безпеки України в Харківській області (м. Харків, вул. Мироносицька, 2), місцем зберігання інших вилучених речей визначити кімнату зберігання речових доказів Управління Служби безпеки України в Харківській області (м. Харків, вул. Мироносицька, 2).
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що група осіб, члени якої протягом 2019-2020 років, діючи за попередньою змовою на території Харківського, Київського, Дніпропетровського та Вінницького регіонів, переслідуючи корисливий мотив, налагодили стійкий канал фінансування дій, вчинених з метою зміни меж території України на порушення порядку, встановленого конституцією України, шляхом постачання підроблених знаків поштової оплати (далі - ЗПО) АТ «Укрпошта» у м. Луганськ для потреб місцевих судів т.зв. «ЛНР», які здійснюють протиправну діяльність, пов`язану із т. зв. «націоналізацією» на користь представників органів влади т.зв. «ЛНР» нерухомого майна українців, які були вимушені виїхати з непідконтрольної органам державної влади України територій Луганського регіону.
Представники судової адміністрації т.зв. «ЛНР» запровадили заходи з перевірки наявності права власності на нерухоме майно вимушених переселенців Луганського регіону з числа громадян України шляхом здійснення їм розсилки листів з вимогою надати документальне підтвердження права власності на нерухоме майно, що залишилось на т.зв. «ЛНР», за формою, встановленою законодавством самопроголошеної псевдореспубліки. Відправлення вказаних листів здійснюється з використанням підроблених ЗПО АТ «Укрпошта» у найближчих відділеннях установи зв`язку на підконтрольній органам державної влади України території із зазначенням лише адреси судової установи т.зв. «ЛНР» для зворотного зв`язку. У випадку ненадання відповіді із підтвердженням права власності судовими органами т.зв. «ЛНР» приймається рішення про відчуження зазначеного нерухомого майна на користь представників незаконних збройних формувань, а саме правоохоронних органів т.зв. «ЛНР», які продовжують вчиняти дії, направлені на зміну меж території України на порушення порядку, встановленого Конституцією України.
Під час проведення 17.07.2020 огляду місця події на території МАПП «Гоптівка» ВМО «Гоптівка» МП «Магістральний» Слобожанської митниці Держмитслужби у громадянина ОСОБА_12 , який планував через територію РФ доставити для потреб судових установ т.зв. «ЛНР» підроблені знаки поштової оплати, було виявлено та вилучено зазначені предмети.
Також проведеними заходами встановлено, що виготовлення та збут підроблених ЗПО АТ «Укрпошта», які в подальшому кур`єрами доставляються на непідконтрольну територію т.зв. «ЛНР» з території Харківського регіону транзитом через Російську Федерацію, здійснюється серед інших мешканцем м. Києва громадянином України ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ціною значно меншою ніж вартість оригінальних ЗПО АТ «Укрпошта» (приблизно на 30-40 %).
22.10.2020 слідчим під час проведення на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду від 30.09.2020 обшуку за місцем проживання ОСОБА_11 за адресою: АДРЕСА_1 , вилучено вказане в клопотанні майно.
Таким чином, існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вищезазначені речі та документи є доказом злочину, зберегли на собі його сліди та містять відомості про обставини, що встановлюються під час кримінального провадження.
Зважаючи на викладене, з метою збереження речових доказів та недопущення їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі на вказані речі та документи прокурор просив накласти арешт на час досудового розслідування та судового провадження. Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі, речей та документів які є речовими доказами, тобто зберегли на собі сліди вчинення злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Постановляючи рішення про задоволення клопотання прокурора, слідчий суддя суду першої інстанції мотивував таке рішення тим, що стороною обвинувачення доведена наявність достатніх підстав вважати, що вказані речі та документи є речовими доказами та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.
Колегія суддів погоджується з таким висновком слідчого судді, оскільки рішення щодо задоволення клопотання прокурора ґрунтується на нормах чинного КПК України.

Відповідно до положень статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Як зазначено в ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Матеріали клопотання про арешт майна свідчать про відповідність вилучених під час обшуку грошових коштів ознакам речових доказів, оскільки вони можуть містити на собі сліди скоєння кримінального правопорушення або інформацію щодо обставин вчинення злочину, яка має значення для цього кримінального провадження і ці обставини, а також походження грошових коштів, стануть предметом перевірки під час досудового розслідування.

Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначає лише, чи може майно бути предметом або доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, або воно набуте злочинним шляхом чи є доходом від вчиненого злочину та чи містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Майно, на яке спрямоване кримінальне правопорушення підлягає арешту незалежно від того, хто є його власником, де знаходиться і незалежно від того, чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування запобіжного заходу, а саме: запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховування) на певне майно, що перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Вилучені, під час обушку грошові кошти підлягають арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки існує можливість відчужити, змінити, переробити, зіпсувати, передати вказане майно іншим особам до закінчення досудового розслідування. Вимоги клопотання, на цьому етапі досудового розслідування, виправдовують втручання у права і інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження.

Посилання в апеляційній скарзі на відсутність правових підстав для арешту грошових коштів з підстав того, що вони не містять на собі слідів злочину не ґрунтуються на матеріалах провадження, оскільки вилучене під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_11 за адресою: АДРЕСА_1 майно, в тому числі і грошові кошти, відповідають критеріям, зазначеним в ст. 98 КПК України.
Доводи апеляційної скарги стосовно того, що вилучені грошові кошти отримані ОСОБА_8 , як позика на купівлю квартири, спростовуються самим договором позики від 01.06.2020, копія якого додана до апеляційної скарги, оскільки згідно зазначеного договору його укладено на певну суму, а саме на 50 тисяч доларів США, що на дату укладення цього договору становить 1 343 500грн і на які саме потреби в договорі не зазначено (а.с.184-185).

Разом з цим, колегія суддів не ставить під сумнів умови та порядок виконання договору позики від 01.06.2020 згідно якого, ОСОБА_13 і ОСОБА_8 уклали договір про безвідсоткову позику в сумі 50 тисяч доларів США, що на дату укладення цього договору становить 1 343 500грн відповідно до офіційного курсу НБУ.

Проте, наявність такої угоди не може беззаперечно свідчити про належність вилучених грошових коштів саме ОСОБА_8 , яка перебуває в родинних відносинах з ОСОБА_14 та ОСОБА_8 , тобто є близькими родичами, про причетність яких до протиправної діяльності, за версією органу досудового розслідування, в матеріалах цього кримінального провадження містяться певні відомості.

Крім того, оскільки згідно відомостей, які є наявними в матеріалах провадження, співвласниками квартири, де вилучалися грошові кошти є ОСОБА_8 та ОСОБА_11 , який також за відомостями УСБУ в Харківській області, які покладені в основу версії органу досудового розслідування на цій стадії процесу, є також причетним до незаконних дій, пов`язаних з розслідуванням цього кримінального провадження.

За наявністю таких відомостей, питання належності грошових коштів, шляхом їх отримання, саме вилученої суми в купюрах доларів США, української гривні, євро, фунтів стерлінгів, російських рублів, під час обшуку, належить з`ясовувати в межах досудового розслідування. У разі його завершення та складання обвинувального акту, якщо в ньому не буде наведено підстав отримання цих грошових коштів злочинним шляхом, третя особа має право звернутися з клопотанням про скасування арешту на ці грошові кошти, або після вирішення слідчим питання щодо визнання певних речей та документів речовими доказами, за наявністю правових та фактичних підстав, звернутися з клопотанням, в порядку ст. 220 КПК України, щодо повернення цих грошових коштів.

Крім того, колегія суддів не може взяти до уваги доводи апеляційної скарги про те, що частина вилучених коштів була подарунком хрещеного батька одного із дітей, в обґрунтування яких надано неякісно виготовлену фотокопію заяви, з якої неможливо зрозуміти її зміст (а.с.183).
Також представником власника майна, як під час розгляду в суді першої інстанції, так і під час апеляційного розгляду не надано відомостей стосовно фактичного місця проживання ОСОБА_8 .
Тобто, матеріали провадження не мають будь-який відомостей, що підтверджують факт проживання ОСОБА_8 у квартирі, в якій проводився обшук та було вилучено майно, в тому числі і грошові кошти.
Отже, факт належності ОСОБА_8 частини вищезазначеної квартири не підтверджує її постійне проживання у цій квартирі, а також не може беззаперечно підтверджувати належність їй майна, що знаходилось в квартирі, в тому числі і грошових коштів.
За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що ані ОСОБА_8 , ані її представником не доведено, що грошові кошти, які були вилучені за місцем фактичного проживання ОСОБА_11 за адресою: АДРЕСА_1 , належать виключно ОСОБА_8 , у зв`язку з чим доводи апеляційної скарги представника ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_9 є непереконливими.
Решта доводів, на які посилається в апеляційній скарзі представник ОСОБА_8 - адвокат ОСОБА_9 також не можуть бути підставою для скасування оскаржуваної ухвали, оскільки вони не спростовують правильність висновків зазначених в ній.
З урахуванням вказаних обставин та з метою уникнення негативних наслідків, які можуть перешкодити проведенню всебічного та повного досудового розслідування, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження майна в цьому кримінальному провадженні, суд дійшов вірного висновку про наявність правових підстав щодо арешту майна, в тому числі грошових коштів, враховуючи можливість використання їх як доказу у кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Слідчий суддя на цій стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті і не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких є накладення арешту на майно.

Зважаючи на вищевикладене, в сукупності з обставинами кримінального провадження, колегія суддів об`єктивно переконана, що слідчий суддя суду першої інстанції, накладаючи арешт на вищевказані грошові кошти, діяв у спосіб і у межах діючого законодавства, арешт застосував на засадах розумності та співмірності, а тому доводи апеляційної скарги стосовно незаконності ухвали слідчого судді слід визнати необгрунтованими.
Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, ані ОСОБА_8 , ані її представником не надано та колегією суддів не встановлено.
Істотних порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді не встановлено та не вбачаються такі і зі змісту апеляційної скарги.
Судова колегія також враховує, що цей захід забезпечення кримінального провадження є тимчасовий, його межі у часі окреслені строками досудового розслідування, які в свою чергу чітко регламентуються нормами ст. 219 КПК України.
Разом з цим, у подальшому власник майна має право звернутися із клопотанням про скасування цього арешту і вилучене майно йому буде повернуто згідно положень ст. 174 КПК України.

За таких обставин, ухвала слідчого судді, відповідно до вимог ст. 370 КПК України, є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому підстав для її скасування, колегія суддів не вбачає.
Керуючись ст. ст. 98, 170, 171, 172, 376, 392, 395, 404, 405, 407 ч.3 п.1, 418, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Поновити представнику власника майна ОСОБА_8 адвокату ОСОБА_9 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 27 жовтня 2020 року.
Апеляційну скаргу представника власника майна ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_9 - залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 27 жовтня 2020 року - залишити без змін.
Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає, але в частині поновлення строку на апеляційне оскарження може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Головуючий

Судді