Провадження № 1-кс/761/9894/2020
У Х В А Л А
Іменем України

02 червня 2020 року
слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , підозрюваного - ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні, клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_5 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000100 від 22.05.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369КК України,-
ВСТАНОВИВ:
В провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 22.05.2020 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000100, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

В ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що ОСОБА_4 є адвокатом на підставі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю № 1493/10 від 27.11.1998, виданого на підставі рішення Київської обласної кваліфікаційної дисциплінарної комісії адвокатів № 54 від 27.11.1998.

Так, у Ірпінському міському суді Київської області перебуває на розгляді кримінальне провадження № 0000812 від 26.04.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, за обвинуваченням ОСОБА_6 , захист якого здійснюється ОСОБА_4 .

Відповідно до Конституції України, КПК України та Закону України «Про прокуратуру», на прокуратуру покладено функцію підтримання публічного обвинувачення в суді.

Згідно з положеннями ст. 338 КПК України з метою зміни правової кваліфікації та/або обсягу обвинувачення прокурор має право під час судового розгляду змінити обвинувачення.

Наказом прокурора Київської області № 299к від 02.11.2017

ОСОБА_7 призначено на посаду прокурора Ірпінського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області.

Відповідно до розподілу обов`язків між працівниками Ірпінського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області за прокурором відділу ОСОБА_7 закріплено обов`язки підтримання публічного обвинувачення в суді, забезпечення вчасного реагування на незаконні судові рішення у кримінальному судочинстві, підготовка апеляційних, касаційних скарг та інші.

Згідно з постановою заступника керівника КиєвоСвятошинської місцевої прокуратури Київської області від 26.04.2019 про призначення групи прокурорів, у кримінальному провадженні № 0000812 відносно ОСОБА_6 публічне обвинувачення підтримує, крім інших, ОСОБА_7 .

Таким чином, з урахуванням положень п. 1 примітки до ст. 364 КК України, ОСОБА_7 є службовою особою, оскільки постійно здійснює функції представника влади.

Крім того, відповідно до п. 2 примітки до ст. 368 КК України прокурори є службовими особами, які займають відповідальне становище.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений час у адвоката ОСОБА_4 виник умисел на пропозицію і надання прокурору ОСОБА_7 неправомірної вигоди за прийняття нею рішення про зміну кваліфікації інкримінованого обвинуваченому у кримінальному провадженні № 0000812 ОСОБА_6 злочину з ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 на ч. 1 ст. 121 КК України.

З метою реалізації свого умислу, направленого на пропозицію і надання неправомірної вигоди службовій особі, яка займає відповідальне становище, 17.04.2020 приблизно о 10.00 годині, ОСОБА_4 , після ознайомлення із матеріалами кримінального провадження № 0000812, перебуваючи у салоні свого автомобіля марки «Honda CR-V», днз НОМЕР_1 , рухаючись з м. Буча у м. Ірпінь, запропонував прокурору Ірпінського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_7 , яка перебувала там же, неправомірну вигоду у сумі 5000 доларів за складення нею відносно ОСОБА_6 нового обвинувального акту із перекваліфікацією його дій з ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України на ч. 1 ст. 121 КК України. На вказану пропозицію ОСОБА_7 відмовилась.

В подальшому, розуміючи можливість призначення ОСОБА_6 реального покарання у вигляді позбавлення волі за вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, з метою відвернення негативних наслідків для останнього, 26.05.2020, приблизно о 15 год. 20 хв., ОСОБА_4 , перебуваючи біля Ірпінського міського суду Київської області, що розташований за адресою: Київська область, м. Ірпінь, вул. Мінеральна 7, повторно запропонував надати ОСОБА_7 неправомірну вигоду, на що остання жодної відповіді не надала.

Після цього, продовжуючи реалізацію свого умислу, приблизно о 17 год. 20 хв., ОСОБА_4 запропонував ОСОБА_7 пройти до неподалік розташованого кафе з метою реалізації своїх намірів.

Перебуваючи позаду кафе «CoffeeStories» по АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 , о 17 год. 25 хв., з метою доведення до кінця умислу, направленого на надання неправомірної вигоди прокурору ОСОБА_7 , усвідомлюючи, що вона є прокурором у провадженні та має право скласти новий обвинувальний акт та перекваліфікувати злочинні дії його підзахисного ОСОБА_6 , а також є службовою особою, яка займає відповідальне становище, надав неправомірну вигоду ОСОБА_7 , поклавши грошові кошти у сумі 1500 доларів США у її сумку, за вчинення останньою дій з використанням наданої влади та службових обов`язків, а саме - за складення нею відносно ОСОБА_6 нового обвинувального акту та перекваліфікацію інкримінованого йому злочину з ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України на ч. 1 ст. 121 КК України.

Після надання неправомірної вигоди службовій особі прокурору ОСОБА_7 , яка є службовою особою, яка займає відповідальне становище, за вчинення нею в інтересах третьої особи дії з використанням наданої їй влади та службового становища, адвоката ОСОБА_4 26.05.2020 о 17.31 було затримано у порядку ст. 208 КПК України.

Крім того, 26.05.2020 на підставі добровільної письмової згоди прокурора Ірпінського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_7 проведено огляд її сумочки, в ході якого в загальному її відділі виявлено предмети, зовні схожі на грошові кошти, номінальною вартістю 100 доларів США в загальній сумі 1 500 доларів США.

27.05.2020 винесено постанову про визнання речовими доказами грошові кошти в сумі 1 500 доларів США, вилучені під час огляду 26.05.2020 у ОСОБА_7 з її особистої сумки, так як вони є предметом злочину.

Вилучені грошові кошти безпосередньо мають значення для досудового слідства та в сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження мають суттєве значення для досудового розслідування.

Враховуючи викладене слідчий просить слідчого суддю накласти на вищевказане майно арешт, з метою збереження речових доказів.

Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав, просив слідчого суддю його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні просив повернути грошові кошти особі, у якої вони були вилучені.

Заслухавши пояснення слідчого та підозрюваного, вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2, ч. 6 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту вказаного в клопотанні слідчого майна.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000100 від 22.05.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369КК України задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти в сумі 1 500 доларів США, вилучені під час огляду 26.05.2020 у ОСОБА_7 з її особистої сумки з наступними серіями та номерами:

- KB 63030866K;

- KF 19233945A;

- HE 83537504B

- KE 84869417A;

- KB 82357554M;

- HB 90801771N;

- HG 71024718A;

- KE 01542189B;

- HB 04075937J;

- AB 08053279T;

- KL 97917581D;

- KG 27191866A;

- KB 64855313J;

- HG 78495998A;

- KB 75299573F..

Ухвала підлягає негайному виконанню.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1