Комінтернівський районний суд м.Харкова
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 грудня 2019 року слідчий суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова, ОСОБА_1 розглянувши клопотання начальника відділення СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , яке погоджено з прокурором Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5, ОСОБА_3 про накладання арешту на тимчасово вилучених речей та документів у кримінальному провадженні, відомості про кримінальне правопорушення внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002939 від 23.12.2019 за ч. 1 ст. 203-2 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Начальник відділення СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , за погодженням з прокурором Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5, ОСОБА_3 звернулась до суду з клопотанням про накладання арешту на тимчасово вилучених речей у кримінальному провадженні, відомості про кримінальне правопорушення внесеного до ЄРДР за № 0002939 від 23.12.2019 за ч. 1 ст. 203-2 КК України, а саме на майно вилучене під час обшуку 24.12.2019 за адресою: м. Харків, пр.-т. Героїв Сталінграда, буд. 136-Л, а саме на електронний пристрій для сканування, електронний пристрій для друкування, флеш карта «TRANSCEND» 8 GB.

Вважаю, що дане клопотання підлягає поверненню прокурору відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України з наступних підстав.

Згідно ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Згідно ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого повинно бути зазначено:1) підстави і мету арешту майна відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Виходячи з викладеного, слідчий суддя вважає, що клопотання подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, а саме:
1.клопотання не містить зазначення мети арешту майна та обґрунтування необхідності накладання арешту на вилучене майно;
2.клопотання не містить переліку і виду майна, що належить арештувати, а саме не зазначено найменування електронних пристроїв.
3.клопотання та долучені до нього матеріали не містять документів, які підтверджують право власності або володіння вилученим майном.
Крім того, клопотання про арешт майна не містить даних про власника або володільця майна, яке було вилучене, що унеможливлює виклик останнього у судове засідання для розгляду клопотання про накладання арешту на майно.
Виходячи з викладеного, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого про накладання арешту на майно підлягає поверненню прокурору із встановленням строку на усунення недоліків 72 години.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 172 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання начальника відділення СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , яке погоджено з прокурором Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5, ОСОБА_3 про накладання арешту на тимчасово вилучених речей та документів у кримінальному провадженні, відомості про кримінальне правопорушення внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002939 від 23.12.2019 за ч. 1 ст. 203-2 КК України повернути прокурору та надати строк 72 години для усунення виявлених недоліків.

Роз`яснити прокурору, що у разі повернення клопотання про арешт майна прокурору, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя- ОСОБА_1