Справа № 404/5528/17
Номер провадження 1-кс/404/320/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2020 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваного-адвоката ОСОБА_5 підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши в приміщенні суду в місті Кропивницькому клопотання прокурора Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню 0010036 стосовно:

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Котовка, Гайворонського району Кіровоградської області, українця, громадянина України, з вищою освітою, пенсіонера МВС, працює охоронцем, утримує співмешканку, хворіє на онкозахворювання та сухоту (відкрита форма), в 2009 та 2016 роках лікувався у психіатра, проживаючого по АДРЕСА_1 , до кримінальної відповідальності не притягувався,

підозрюваного в цьому кримінальному провадженні за ч. 1 ст. 187 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Кіровоградської місцевої прокуратури звернувся до слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , якому 09.10.2017 року вручено повідомлення про підозру у тому, що він 01.09.2017 року о 07 годині 40 хвилин, поруч з зупинкою громадського транспорту, що по вул. Водоп`янова в м. Кропивницькому, з погрозою застосування ножа заволодів грошовими коштами ОСОБА_7 .

Слідчий з прокурором заявлені у клопотанні вимоги підтримали.

ОСОБА_6 і його захисник заперечують щодо запропонованого слідчим виду запобіжного заходу-тримання під вартою, оскільки відсутні ризики невиконання підозрюваним процесуальних обов`язків, слідству він допомагає, тому необхідно застосувати менш суворий вид запобіжного заходу.

Згідно практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Ионкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст.184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки сукупний зміст протоколів: допиту потерпілої та свідків, результати протоколів огляду місця події, пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, пред`явлення речей для впізнання, проведення слідчого експерименту, речові докази, містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри по відношенню до ОСОБА_6 за ч. 1 ст.187 КК України.

У перші дні, тобто на початковій стадії досудового розслідування з об`єктивних причин не можна дати остаточну оцінку належності, допустимості доказів та кваліфікуючим ознакам, а також з точки зору їх достатності. Перелічені обставини з`ясовує суд, тому твердження сторони захисту про оспорювання кваліфікації дій підозрюваного, не є предметом дослідження. При вирішенні цього клопотання достатньо встановити наявність обґрунтованості пред`явленої підозри, що виконав слідчий з прокурором.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Так, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. (п.4 ч. 2 ст.183 КПК України).

Злочин, по якому пред`явлено особі повідомлення про підозру є: закінченим, корисливим, тяжким, умисним, посягає на суспільні інтереси - проти власності, життя та здоров`я потерпілої, заздалегідь підшуканим знаряддям злочину - ножем. Підозрюваний перебував у розшуку. Слідчий суддя взяв до уваги й тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним у вчиненні злочину, - до семи років позбавлення волі, що може стати передумовою для можливого переховування від слідства та суду.

Разом з цим, відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Якщо при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставин, передбачених пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання. (ч.4 ст.194 КПК України)

У даному конкретному випадку необхідно особливо ретельно забезпечити засаду: рівності сторін, свободи від самовикриття, забезпечення права на захист, змагальність та свободи в поданні суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості (ст. 7 КПК України, загальні засади кримінального провадження).

Додержуючись вимог частин 1 та 2 ст. 22 та ст. 26 КПК України, клопотання вирішено в межах заявлених вимог, доводів і долучених до клопотання доказів, у зв`язку із чим переконаний у необхідності забезпечення ОСОБА_6 гарантованого йому права на свободу, згідно якого ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. (ст.29 Конституції України). Відповідно до ч.1 ст.12 КПК України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах, передбачених цим Кодексом.

Дійсно, прокурор довів сукупність: обґрунтованої підозри разом з існуванням ризиків передбачених ст.177 КПК України, але не вказав переконливих доводів та не долучив беззастережних доказів недостатності застосування менш суворих видів заходів для запобігання ризику або ризикам зазначеним у клопотанні.

Будь яка особа має право вільно обирати своє місце проживання. У цьому кримінальному провадженні прокурор допустив бездіяльність, оскільки своєчасно не застосував до підозрюваного запобіжний захід. Внаслідок грубої недбалості прокурора представники сторони захисту не знали про правомірну зміну місця проживання ОСОБА_6 .

Нездатність прокурора вручити підозрюваному повістку не варто надолужувати за рахунок незаконного обмеження Конституційних прав і свобод підозрюваного у цьому кримінальному провадженні.

Прокурор не подав доказів умисного тривалого переховування, неповажності неявок. Навпаки, підозрюваний добровільно, свідомо, своєчасно з`являвся для вирішення питання про тримання під вартою. Сукупна фактична поведінка підозрюваного спростовує усне та безпідставне припущення прокурора про ризик невиконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Доводи прокурора ґрунтуються на припущеннях і не використовуються при доказуванні. Прокурор не подав доказів, що підозрюваний не з`явився для проведення слідчих дій, оскільки прокурор не намагався викликати підозрюваного. Таким чином, не існує законних передумов стверджувати, про ризик ухилення підозрюваного у цьому провадженні від слідства та суду. Навпаки, дії підозрюваного свідчать про його прагнення об`єктивно дослідити докази, бажанні повно та всебічно їх перевірити і дати належну правову оцінку із зазначенням кваліфікуючих ознак. Данні про постійне місце проживання містяться в епікризі хворого підозрюваного. Підозрюваний роками щомісячно отримує пенсію за однією адресою. Сукупність вказаних обставин переконує в доводах підозрюваного, що він не переховувався, а його ніхто не шукав.

Додержуючись правил ч. 1 ст. 178 КПК України, був врахований похилий вік ОСОБА_6 , минуле, соціальні зв`язки, наявність постійного місця проживання, тяжке хронічне захворювання. Матеріали клопотання не містять доказів про намір ухилитись від явки до слідчого. Підозрюваний сприяє слідству, суспільну небезпеку усвідомлює, запевняє у недопущенні у майбутньому вчинення аналогічних кримінальних правопорушень. Не зафіксовано спроб підозрюваного змінити місце його реєстраційного обліку, проживання, чи переховуватись від слідства. Місце постійного проживання підозрюваного та місце проведення досудового розслідування співпадають.

Стверджує про неухильне виконання у майбутньому покладених на нього процесуальних обов`язків підозрюваного. Запевняє, що буде з`являтись для проведення слідчих дій з його участю. Заперечує можливість зміни ним місця постійного проживання та зобов`язується без потреб не виїжджати за межі міста Кропивницького. Наполягає про відсутність підстав та мотивів для продовження або вчинення нового злочину.

За правилами ст. 36, 40 КПК України, на прокурора та слідчого покладається обов`язок організувати проведення своєчасного ефективно досудового розслідування. Орган досудового розслідування мав достатньо часу і процесуальну можливість на відшукання, процесуальну фіксацію та забезпечення збереження доказів, а також допит свідків і вжити заходи для їх захисту чи зміни анкетних даних останніх, з метою запобігання впливу на очевидців та їх родичів. Повільність дій слідчого з прокурором не повинна компенсуватись за рахунок незаконного обмеження Конституційних прав і свобод підозрюваного, відтак не доведено існування законних передумов стверджувати про існування ризиків вчинення підозрюваним дії, передбачених частиною першою ст. 177 КПК України.

ОСОБА_6 протягом всього життя до кримінальної відповідальності не притягувався. Ознаки протиправної поведінки припинено. Вказані обставини переконують у припиненні злочину, відсутні обставини, що обтяжують відповідальність.

Не існує ризику вчинення підозрюваним нового злочину. На поліцію покладається обов`язок ефективно організувати та забезпечити умови неухильного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, пов`язаних з виконанням застосованого щодо підозрюваного виду запобіжного заходу. Завдяки чому орган досудового розслідування зможе попередити ризик можливого вчинення нового злочину. Застосування менш суворого заходу забезпечення та контроль з боку органу поліції здатні попередити існуючі ризики. Перебільшеним є звернення прокурора з клопотанням про застосування найсуворішого виду запобіжного заходу.

З урахуванням можливих наслідків процесуального вирішення цього кримінального провадження, ступеню суспільної небезпеки та особи підозрюваного, разового характеру інкримінованої події, перебігу тяжкого захворювання підозрюваного, який потребує постійного лікування, обґрунтовано вважаю, що на час проведення досудового розслідування ОСОБА_6 достатньо застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням його під вартою, застосувавши останньому тримання під домашнім арештом, з урахуванням державного карантину та епідемії, пов`язаної із коронавірусом, доцільним буде на даний час перебувати саме під домашнім арештом та в самоізоляції. Саме такий вид запобіжного заходу є насамперед гуманним та в достатній мірі забезпечить виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків, забезпечить реалізацію прав на працю, забезпечить його обов`язок утримувати соціально незахищених членів родини та контролювати його дії з боку правоохоронних органів. У справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 року) зазначено: що для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий надмірний тягар для особи».

Згідно ч.ч. 1, 2 та 6 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у злочині, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. ОСОБА_6 , як правомірний користувач, погодився на безперешкодний доступ працівниками поліції до житла, що перебуває у його фактичному володінні.

Застосований слідчим суддею запобіжний захід у виді домашнього арешту співмірний з особою підозрюваного та обставинами пред`явленої йому підозри, буде запобігати ризикам, зазначеним в п. п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, та забезпечить виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків та забезпечить право підозрюваного на лікування.

09.10.2017 року ОСОБА_6 вручено повідомлення про підозру, тобто з цього часу у нього виник процесуальний статус підозрюваного (ч.1 ст.48 КПК України). 22.11.2017 року досудове розслідування зупинено, таким чином використано 45 днів досудового розслідування (з 09.10.2017 по 22.11.2017 року).

24.01.2018 року досудове розслідування відновлено та 20.02.2018 року зупинено, тобто використано ще 28 днів.

06.02.2018 року керівник Кіровоградської місцевої прокуратури продовжив строк досудового розслідування до трьох місяців.

Таким чином, з урахуванням продовженого строку досудового розслідування до трьох місяців = 90 днів та вже використаного строку 73 дні (45+28=73), залишилось 17 днів досудового розслідування.

Дія застосованого запобіжного заходу в виді домашнього арешту в певний період доби, не може перевищувати наявного строку досудового розслідування, з покладенням на ОСОБА_6 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України. Керуючись ст. 193-196 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання прокурора Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу в виді тримання під вартою, відмовити.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання його під домашнім арештом у певний період доби строком на 17 днів.

Початок строку дії ухвали про застосування ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання його під домашнім арештом в певний період доби, рахувати з моменту проголошення цієї ухвали, тобто з 03 квітня 2020 року.

Застосований ОСОБА_6 запобіжний захід в виді домашнього арешту в певний період доби припиняє свою дію 19 квітня 2020 року.

У період дії запобіжного заходу покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- заборонити залишати місце постійного проживання: квартиру АДРЕСА_2 в період з 15 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин;

- надавати можливість працівникам органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного з`являтись за місцем її проживання в квартиру АДРЕСА_2 та вимагати від нього пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт ( паспорти ) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утриматись від спілкування зі свідками/потерпілою у даному кримінальному проваджені, за винятком їх участі в процесуальних діях;

- при слідуванні за викликом до правоохоронних органів або суду і поверненні під домашній арешт не відвідувати магазини, кіоски, громадські розважальні заклади;

- носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному правила користування пристроєм, техніку безпеки поводження з ним та наслідки його зняття або неправомірного втручання в його роботу з метою ухилення від контролю. Відмова від носіння засобу електронного контролю, умисне зняття, пошкодження або інше втручання в його роботу з метою ухилення від контролю, а рівно намагання вчинити зазначені дії є невиконанням обов`язків, покладених судом на підозрюваного.

Підозрюваного ОСОБА_6 негайно звільнити з-під варти із зали суду.

У разі невиконання покладених на підозрюваного вище наведених обов`язків до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід. Контроль за виконанням ухвали покласти на начальника відділу поліції, за місцем проживання підозрюваного.

Копію ухвали вручити підозрюваному, слідчому для виконання та постановления на облік ОСОБА_6 і здійснення за ним контролю. Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1