У Х В А Л А

Іменем України

03.04.2020 року смт.Томаківка Дніпропетровської області

Слідчий суддя Томаківського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Томаківського відділення поліції Нікопольського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_2 про арешт майна, у кримінальному провадженню №0000135 за ознаками складу злочину, передбаченого ч.1 ст.245 КК України, відомості про який 02.04.2020 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань ,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Томаківського відділення поліції Нікопольського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_2 звернулась до слідчого судді з клопотанням, погодженого з повноважним прокурором, у якому просить накласти арешт на майно, вилучене 01.04.2020 року під час огляду місця події, а саме: коробка сірників; мобільний телефон Ergo F245.

Необхідність накладення арешту слідчий обґрунтовує тим, що 01.04.2020 о 15:45 год. встановлено факт вчинення невідомою особою незаконного знищення або пошкодження лісових масивів, зелених насаджень навколо населених пунктів вздовж залізниць або інших таких насаджень вогнем чи іншим загально небезпечним способом поблизу с. Кисличувата, Томаківського району Дніпропетровської області (геологічні координати 47.899627,34.694569).

У зв`язку з тим, що дане кримінальне правопорушення було вчинено в умовах неочевидності та пов`язано з необхідністю невідкладного вжиття заходів пов`язаних із врятуванням майна, яке має доказове значення у кримінальному провадженні та може бути знищене учасником злочину для приховання своєї злочинної діяльності, з метою розкриття злочину по гарячих слідах, фіксації відомостей про обставини кримінального правопорушення, збереження слідів кримінального правопорушення, слідчим СВ Томаківського ВП НВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 згідно ст.ст. 233 234, КПК України, у період з 16 год. 30 хв. по 17.10 год. 01 квітня 2020 року було проведено огляд місця події, в ході якого, було виявлено та вилучено: коробка сірників; мобільний телефон марки Ergo F245.

Рішення про тимчасове вилучення слідів та предметів зазначених в (п.1 - п.6) обґрунтовується тим, що відповідно до ст. 167 КПК України достатньо підстав вважати, що вони використані як засоби чи знаряддя вчинення злочину та зберегли на собі сліди злочину (п. 1 ч. 1 ст. 167 КПК України).

Рішення про тимчасове вилучення коробки сірників та мобільний телефон марки Ergo F245, обґрунтовується тим, що відповідно до ст. 167 КПК України є достатньо підстав вважати, що вони є предметом кримінально правопорушення (п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України), передбаченого ч. 1 ст. 245 КК України та відповідно предметом злочину кримінального провадження №0000135.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Вищевказане майно, є об`єктами матеріального світу, що відповідають критеріям визначеним ст. 98 КПК України, а саме були знаряддям вчинення злочину, зберегли на собі його сліди, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

02.04.2020 року слідчим винесено постанову про визнання речовими доказами речей, вилучених 01.04.2020 року в ході огляду місця події.

Належне процесуальне вилучення слідів та предметів зазначених в (п.1 п.6) дозволить слідству провести відповідні експертизи та встановити інші докази.

Обставини встановлені під час досудового розслідування вказують на те, що існують підстави вважати, що незастосування заборони користування вказаним майном призведе до його приховування, пошкодження, псування, продовження використання їх у протиправний спосіб та неможливість іншими шляхами, окрім застосування арешту забезпечити незмінність слідової картини на них.

У загальному підсумку, реалізація ризиків вказаних дій призведе до зміни слідової картини, яку зберігає на собі вищезазначене майно, визнане речовими доказами у провадженні, неможливості досягнення мети кримінального провадження в наступному.

Внаслідок вжиття такого заходу забезпечення буде досягнуто мети його застосування, а саме запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, що матимуть на меті ухилення від притягнення до визначеної законом відповідальності.

Правова підстава арешту майна (ч.2 ст. 170 КПК України): збереження речових доказів.

Будучи у встановленому законом порядку повідомлений про час, дату та місце розгляду клопотання, слідчий не з`явився до суду, не повідомив про причини своєї неявки, тому вважаю можливим розглянути справу за його відсутності без фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею.
Розглянувши клопотання про арешт майна, перевіривши додані матеріали досудового розслідування, доходжу висновку про необхідність накладення арешту на майно виходячи з наступних обставин справи.

Відповідно до вимог ч.1 ст.170 КПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо виконання рекомендацій, які містяться у шостій доповіді Європейської комісії про стан виконання Україною Плану дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України, стосовно удосконалення процедури арешту майна та інституту спеціальної конфіскації» № 1019-VIII від 18 лютого 2016 року, який набрав чинності 28 лютого 2016 року (тут та далі Закону),- арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно в тому числі є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Вищевказане майно є об`єктами матеріального світу, що відповідають критеріям визначеним ст. 98 КПК України, а саме були знаряддям вчинення злочину, зберегли на собі його сліди, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Обставини встановлені під час досудового розслідування вказують на те, що існують підстави вважати, що незастосування заборони користування вказаним майном призведе до його приховування, пошкодження, псування, продовження використання їх у протиправний спосіб та неможливість іншими шляхами, окрім застосування арешту забезпечити незмінність слідової картини на них.

З урахуванням вищевикладеного, враховуючи переважання інтересів суспільства у розкритті кримінального правопорушення над негативними наслідками арешту майна для інших осіб, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження тимчасово вилученого майна та іншого майна визнаного речовим доказом, право на відчуження, розпорядження та користування вищезазначеним майном підлягає тимчасовому обмеженню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.103, 110, 167, 170-173, 309-310, 369, 371-372 КПК України, -
УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Томаківського відділення поліції Нікопольського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_2 про арешт майна, у кримінальному провадженню №0000135 за ознаками складу злочину, передбаченого ч.1 ст.245 КК України, відомості про який 02.04.2020 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено під час проведення огляду місця події, а саме на: коробку сірників; мобільний телефон Ergo F245.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

На ухвалу слідчого судді може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її винесення.

Суддя: ОСОБА_1

03.04.2020