УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 грудня 2019 року м. Вінниця

інницький міський суд Вінницької області

в складі:слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Вінниця, громадянина України, не працюючого, раніше не судимого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

Клопотання мотивовано тим, що Слідчим управлінням ГУНП у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000225 від 19.08.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , діючи умисно, за попередньою змовою з ОСОБА_7 та невстановленими досудовим розслідування особами, вчинили злочин за наступних обставинах.
Так, 11.08.2019 біля 22:00 ОСОБА_5 , з метою реалізації своїх злочинних намірів, спрямованих на незаконне позбавлення волі ОСОБА_8 , зателефонував до останнього та запропонував прибути до домогосподарства його батька ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_2 , під приводом термінового обговорення питання щодо оренд земельних ділянок на території Хмельницької області.
У подальшому, 12.08.2019 біля 02:00 ОСОБА_8 прибув на територію вищевказаного домогосподарства, де невстановлена слідством особа, діючи за попередньою змовою зі ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , нанесла удар твердим тупим предметом в потилицю ОСОБА_8 , від якого останній знепритомнів. Після цього ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та інші невстановлені досудовим розслідуванням особи почали наносили удари тупими твердими предметами по різним частинам тіла ОСОБА_8 .
Подолавши таким чином можливий опір ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та невстановлені досудовим розслідуванням особи, продовжуючи свої умисні дії, усвідомлюючи їх протиправність, всупереч волі ОСОБА_8 занесли його до однієї із кімнат будинку. Після цього ОСОБА_5 та ОСОБА_7 зв`язали клейкою стрічкою (скотчем) руки та ноги ОСОБА_8 , тим самим позбавили останнього можливості самостійно пересуватись упродовж тривалого часу.
Відповідно до висновку експерта №1133 від 10.10.2019 у ОСОБА_8 виявлені тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми - забою головного мозку середнього ступеню; лінійного перелому лобної кістки праворуч без зміщення; забійної рани тім`яної ділянки голови.
Вказані ушкодження у ОСОБА_8 належать до тяжких тілесних ушкоджень, оскільки перелом лобної кістки (склепіння черепа) являвся небезпечним для життя в момент заподіяння, виникли від дії тупого твердого предмета (предметів), індивідуальні чи групові особливості яких не відобразились, давністю утворення, можливо, в термін, указаний в ухвалі про призначення експертизи в ніч з 11.08.2019 на 12.08.2019.
Таким чином, своїми умисними діями, ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 146 КК України, незаконне позбавлення волі за попередньою змовою групою осіб, способом, небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, що супроводжувалося заподіянням йому фізичних страждань протягом тривалого часу, що спричинило тяжкі наслідки.Оскільки у даному кримінальному провадженні виникли ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий просить суд застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтрима, оскільки під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 заперечував щодо задоволення клопотання.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання.

Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав

Слідчий суддя, вислухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання слідчого та матеріали кримінального провадження, прийшов до наступного висновку.

Статтею 184 КПК України клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, і повинно містити: короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа; правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу; виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

При вирішенні питання про наявність підстав для задоволення клопотання слідчий суддя приймає до уваги, що згідно ч. 1 ст. 183 КПК України взяття під варту є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім, як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
З матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України, санкцією якого передбачено позбавлення волі до пяти років.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України №4 від 25.04.2003 року суди при вирішенні питань, пов`язаних із обранням запобіжного заходу у вигляді взяття під варту і продовженням строків тримання під вартою, суди мають додержувати вимог ст. 29 Конституції України, ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод і ст. 12 КПК, відповідно до яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою.
Згідно ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, має постійне місце проживання, а також слідчий суддя враховує матеріальний стан, стан здоров`я підозрюваного та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно ч. 1 ст. 184 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити:
1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа;
2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;
3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;
4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу;
5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;
6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів;
7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.
Так, дослідивши клопотання слідчого, встановлено, що в порушення вимог п.п. 4, 5, 6 ч. 1 ст. 184 КПК України, клопотання слідчого не містить посилань на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу; викладу обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини, а також обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
В судовому засіданні сторона обвинувачення послалась на те, що підозрюваний ОСОБА_5 переховувався від органів досудового розслідування, в зв`язку з чим був оголошений в розшук.

Однак, як вбачається з матеріалів клопотання, 10.10.2019 р. ОСОБА_5 було оголошено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України та того ж дня оголошено в розшук в зв`язку з відсутністю останнього за місцем свого проживання. Враховуючи те, що до 10.10.2019 р. ОСОБА_5 перебував у статусі свідка у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає, що факт його переховування від органів досудового розслідування є сумнівним та недоведеним слідчим прокурором у судовому засіданні.

При вирішенні питання щодо обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що слідчим та прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, оскільки ОСОБА_5 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має постійне місце проживання, а тому суд переконується в доцільності відмовити в задоволенні клопотання про застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки тяжкість кримінального правопорушення у вчиненні якого він підозрюється, та необґрунтованість клопотання не може бути підставою для обрання найсуворішого запобіжного заходу та обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Відповідно до п.1 ч.5 ст. 194 КПК України, слідчий суддя при обранні запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки: цілодобово не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 ,без дозволу слідчого, прокурора, або суду;прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання, місця роботи;утримуватися від спілкування з свідками та експертами у даному кримінальному провадженні;здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 193, 194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під домашнім арештом цілодобово, за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

-цілодобово не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 ,без дозволу слідчого, прокурора, або суду;

-прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання, місця роботи;

-утримуватися від спілкування з свідками та експертами у даному кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Ухвала про застосування цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 діє протягом двох місяців, тобто до 02.02.2020 року включно.
Копію ухвали направити начальнику Головного управління національної поліції у Вінницькій області для виконання.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Подача апеляційної скарги на дану ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя /підпис/

Копія вірна.

Суддя / ОСОБА_1 /

Секретар / ОСОБА_2 /