Справа № 461/2187/19
Провадження № 1-кс/461/840/20
УХВАЛА

28.04.2020 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого слідчого відділу Управління СБ України у Львівській області капітан ОСОБА_3 про надання дозволу на затримання з метою приводу в суд підозрюваного, -

в с т а н о в и в :

ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 06.02.2020 рокузадоволено клопотання слідчого та надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При виготовленні комп`ютерного набору та при підготовці друкованого тексту ухвали слідчого судді відбувся збій набраного тексту, у зв`язку з чим допущена технічна описка та помилково в резолютивній частині ухвали не вірно вказано строк дії ухвали, зокрема, замість «06.08.2020 року» вказано не вірно «06.04.2020 року».

Відповідно до ст.379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену цією статтею, а також ч.5 ст.371 КПК України, можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення шляхом виправлення описок.

Описка це зроблена судом механічна /мимовільна, випадкова, тощо/ граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права; крім цього, не позбавляє права сторону кримінального провадження на оскарження даної ухвали.

Суд, користуючись таким правом, без зміни та скасування судового рішення, вважає за можливе виправити технічну описку.

Керуючись ст.ст. 371, 379 КПК України,-

у х в а л и в:

виправити описку, допущену в резолютивній частині ухвали слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 06.02.2020 року в клопотанні слідчого слідчого відділу Управління СБ України у Львівській області капітан ОСОБА_3 про надання дозволу на затримання з метою приводу в суд підозрюваного (справа №461/2187/19, провадження №1-кс/461/840/20).

Зокрема, у третьому абзаці резолютивної частини ухвали замінити запис щодо строку дії ухвали, а саме замість запису: «Строк дії ухвали становить 6 (шість) місяців, тобто до 06.04.2020 року включно» вказати вірний: «Строк дії ухвали становить 6 (шість) місяців, тобто до 06.08.2020 року включно».

Ухвала остаточна, оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя ОСОБА_1