Провадження № 1-кс/761/7367/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2020 року Шевченківський районний суд м.Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши клопотання старшого слідчого Слідчого управління Головного управління Національної поліції в м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000605 від 07.06.2019,
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Хмельницький, громадянина України, офіційно непрацюючого, неодруженого, перебуваючого в цивільному шлюбі (зі слів), маючого на утримані малолітню дитину 2015 року народження (зі слів), зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 (зі слів), раніше не судимого в силу ст. 89 КК України (зі слів),

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307; ч.3 ст.313 КК України,

в с т а н о в и в :

у провадження Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого Слідчого управління Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000605 від 07.06.2019, ОСОБА_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307; ч.3 ст. 313 КК України.
Клопотання мотивовано тим, що СУ ГУ НП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000605 від 07.06.2019 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263; ч.3 ст.307; ч.3 ст. 313 КК України в межах якого 21.04.2020 здійснено повідомлення про підозру ОСОБА_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.307; ч.3 ст.313 КК України, а 22.04.2020 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.307; ч.3 ст.313 КК України.
Аргументованість підозри ОСОБА_4 , у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307; ч. 3 ст. 313 КК України, повністю доведена та підтверджується зібраними у справі доказами, зокрема, даними: протоколів проведених негласних слідчих (розшукових) дій; протоколів проведених обшуків за місцем мешкання ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_4 та ОСОБА_19 , у тому числі у лабораторіях та автомобілях останніх; висновків експертів; показань свідків та інших матеріалів кримінального провадження у їх сукупності.

На даний час існують обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 , може переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати свідків у цьому кримінальному провадженні, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому, з метою запобігання вказаними ризикам, порушено питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з проханням визначити заставу у розмірі, що перевищує межі встановлені кримінальним процесуальним законодавством.
Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, з мотивів у ньому наведених.

Захисник ОСОБА_5 заперечував щодо задоволення клопотання, при цьому зазначив про те, що підозра у вчиненні інкримінованих його підзахисному кримінальних правопорушень, є необґрунтованою, у підозрі не конкретизовані дії, що інкримінуються підзахисному, а тому просив застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав доводи захисника.

Вивчивши матеріали кримінального провадження, долучені до клопотання, вислухавши думки сторін кримінального провадження, приходжу до висновку про задоволення клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, виходячи з наступного.

Як убачається з матеріалів клопотання, СУ ГУ НП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000605 від 07.06.2019 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263; ч. 3 ст. 307; ч. 3 ст. 313 КК України в межах якого 21.04.2020 здійснено повідомлення про підозру ОСОБА_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307; ч. 3 ст. 313 КК України, а 22.04.2020 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307; ч. 3 ст. 313 КК України.
21.04.2020 о 14 год. 43 хв. підозрюваного ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

Вивчивши матеріали, які долучені до клопотання на обґрунтування обґрунтованості підозри ОСОБА_4 , слідчий суддя вважає, що в цих матеріалах містяться дані, які можуть свідчити про наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного ОСОБА_4 з вчиненням кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307; ч. 3 ст. 313 КК України за обставин наведених у підозрі.

Разом із тим, наявність чи відсутність у даному випадку складу кримінальних правопорушень, а також допустимість доказів, має встановлюватись та детально перевірятись, як органом досудового розслідування, так і судом під час судового розгляду кримінального провадження, та не є предметом розгляду в ході вирішення питання про застосування запобіжного заходу, а тому, твердження сторони захисту про необґрунтованість підозри не заслуговують на увагу.

Більше того, виходячи з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти й інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

А тому, беручи до уваги наведе вище, слідчий суддя вважає, що характер інкримінованих діянь та їх тяжкість виправдовує необхідність здійснення подальшого розслідування даного кримінального провадження.

Враховуючи зазначене, слідчий суддя дійшов висновку, що без застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді запобіжного заходу не може бути забезпечена належна процесуальна поведінка підозрюваного ОСОБА_4 , та запобігання спробам настання ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

Отже, відповідно до ст. 178 КПК України слідчим суддею враховується вагомість наявних доказів про причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307; ч.3 ст.313 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальних правопорушеннях, в яких він підозрюється, його вік та стан здоров`я, які не унеможливлюють перебування підозрюваного під вартою, сімейний та матеріальний стан, а також наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, що в сукупності є підставами для застосування виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При цьому, слідчим суддею, враховується, форма співучасті, яка обґрунтовано інкримінується ОСОБА_4 , підвищена суспільна небезпека кримінальних правопорушень, пов`язаних з незаконним обігом наркотичних засобів та психотропних речовин на території України, які фактично є злочинами проти здоров`я нації.

А тому, обставин, які б давали можливість застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж той, про який просить прокурор, слідчий суддя при розгляді клопотання не встановив.

З`ясовуючи питання щодо наявності ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 , на які послався прокурор у клопотанні та під час судового засідання, слідчий суддя враховує, те, що ризиком є подія або дія, яка може настати або вчинитися з високим ступенем ймовірності, вірогідність яких має оцінюватись у сукупності з обґрунтованістю підозри та вагомістю доказів на її підтвердження, мірою покарання, яка загрожує у разі визнання підозрюваною винуватою у вчиненні інкримінованих діянь.

На думку сторони обвинувачення, існують ризики щодо: переховування ОСОБА_4 , від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; вчинення іншого кримінального правопорушення, чи продовження кримінального правопорушення, в якому підозрюється.

Слідчий суддя вважає, що матеріалами клопотання доведено ризик можливої неналежної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 , пов`язаної з ухиленням від явок до органу досудового розслідування для участі у слідчих та процесуальних діях, його переховування, з огляду на усвідомлення ним, яка міра покарання може бути йому призначена судом у разі доведення його винуватості, при цьому враховуючи вагомість доказів.

Аналізуючи питання наявності інших ризиків, слідчий суддя дійшов висновку про їх наявність з огляду на фактичні обставини кримінального провадження, кількість співучасників та кількість інкримінованих епізодів злочинної діяльності, розмір вилучених наркотичних засобів, особу ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні особливо тяжких злочинів.

Також, оскільки в ході досудового розслідування не проведено усі необхідні слідчі дії, в тому числі, не встановлено та не допитано усіх співучасників інкримінованих злочинів, не встановлено всіх осіб, яким відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, при перебуванні підозрюваного ОСОБА_4 , на свободі, не можна буде запобігти ризикам здійснення ним незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, а саме, шляхом попередження не викритих на даний час органом досудового розслідування співучасників.

Кількість співучасників вчинення цих злочинів, обсяг вилученого наркотичного засобу, свідчить про можливість продовження вчинення нових епізодів інкримінованого кримінального правопорушення, підозрюваним ОСОБА_4 .

Враховуючи наявні ризики, підвищену суспільну-небезпеку інкримінованих ОСОБА_4 , злочинів, слідчий суддя, дійшов до обґрунтованого переконання, що загальносуспільний інтерес переважає його інтереси на особисту свободу, а тому клопотання слід задовольнити, оскільки в даному випадку запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, як захід процесуального примусу, є виправданим.

В силу положень ч. 3 ст. 183 КПК України ОСОБА_4 , при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід визначити розмір застави.

Визначаюсь із розміром застави, необхідно враховувати практику Європейського суду з прав людини, згідно із якою, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити в особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Беручи до уваги обставини кримінального провадження, кількість епізодів злочинної діяльності, кількість співучасників інкримінованих кримінальних правопорушень, форму співучасті інкриміновану ОСОБА_4 , у вчиненні особливо тяжких кримінальних правопорушень, сімейний та майновий стан підозрюваного, інші дані про його особу, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що у сукупності слідчим суддею визнається, як виключні випадки, які викликають необхідність визначення розміру застави підозрюваному ОСОБА_4 , який зможе забезпечити виконання покладених на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КК України у випадку внесення застави, що значно перевищує 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

А тому, в даному конкретному випадку необхідно визначити заставу в 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1051000 (один мільйон п`ятдесят одна тисяча) гривень, з метою гарантування виконання підозрюваним ОСОБА_4 , покладених на нього обов`язків, передбачених кримінальним процесуальним законом та запобігання існуючим ризикам.

Також, у разі внесення застави, для запобігання встановлених судом ризикам, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України слід покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись, ст.ст. 131, 132, 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 379 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою по 14 год 43 хв. 19 червня 2020 року включно.
Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , під вартою встановити по 14 год 43 хв. 19 червня 2020 року включно.
Визначити ОСОБА_4 заставу в 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1051000 (один мільйон п`ятдесят одна тисяча) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншими фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави отримувач: ТУДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ р/р UA 1012089;Призначення платежу: застава за ОСОБА_4 згідно ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 23.04.2020 по справі 761/11682/20, провадження №1кс/761/7367/2020, внесені (П.І.Б. особи, що вносить заставу), згідно квитанції від .. (дата та № квитанції).

Підозрюваний або заставодавець має право в будь-який момент внести заставу в розмірі, зазначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом терміну дії ухвали.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , у разі внесення застави, такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, до прокурора, слідчого судді та в суд, а в разі неможливості з`явитися з поважних причин заздалегідь про це повідомляти посадовій особі чи органу, який здійснив виклик;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та засобів зв`язку;

- не відлучатися за межі міста Києва без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- утриматись від позапроцесуального спілкування з особами, що перебувають у статусі свідка та підозрюваного в межах даного кримінального провадження;

- здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кодон, або інші документи, що дають право на виїзд з України або на в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що в разі внесення застави у встановленому в даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, що підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок ТУДСАУ в місті Києві, повинен бути наданий уповноваженій посадовій особі Державної Установи «Київський слідчий ізолятор».

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена посадова особа Державної Установи «Київський слідчий ізолятор», негайно повинен здійснити розпорядження про звільнення підозрюваного з-під варти і повідомити усно та письмово слідчого, прокурора, що здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні та слідчого суддю Шевченківського районного суду м. Києва.

У разі внесення застави і з моменту звільнення підозрюваного з-під варти у зв`язку з внесенням застави, встановленої в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В разі, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді або до суду без поважних причин або не повідомить про причини неявки, застава звертається в дохід держави, зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України і використовується в порядку, встановленому законом для використання судового збору.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя