Cправа № 127/1812/20
Провадження № 1-кс/127/916/20
У Х В А Л А
Іменем України
27 січня 2020 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_3 23.01.2020 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_4 , про арешт майна.

Клопотання мотивоване тим, що слідчим відділом Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000073 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.
Так, в літку 2018 року ОСОБА_5 в рамках участі в Громадській організації «Всеукраїнська організація «АВТО ЄВРО СИЛА» познайомився з ОСОБА_6 , який в межах діяльності даної організації пропонував всім бажаючим свої послуги щодо доступного розмитнення автомобілів придбаних за кордоном. ОСОБА_5 будучи зацікавленим в розмитненні власного транспортного засобу на іноземній реєстрації та бажаючи допомогти у вирішенні даного питання своїм друзям та знайомим, довірився ОСОБА_6 та передав йому в проміжок часу з листопада 2018 по квітень 2019 грошові кошти в загальній суму 92000 доларів США, для розмитнення відповідних транспортних засобів на іноземній реєстрації, які він отримав від свої друзів та знайомих.

В цей час, ОСОБА_6 здійснював формальну демонстрацію своєї діяльності щодо розмитнення автомобілів на іноземній реєстрації за які ОСОБА_5 передав йому грошові кошти. Зокрема, у вказаний період часу ОСОБА_6 передав ОСОБА_5 близько 35-38 свідоцтв про реєстрацію транспортних засобів та державні номерні знаки до нібито розмитнених ним автомобілів. Дані свідоцтва про реєстрацію транспортних засобів та державні номерні знаки ОСОБА_5 передавав своїм друзям та знайомим, що давали йому кошти для розмитнення своїх автомобілів на іноземній реєстрації.

В подальшому, працівниками поліції було зупинено декілька автомобілів, які були розмитнені ОСОБА_6 та під час перевірки документів з`ясувалось, що пред`явленні їм свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу мають ознаки підробки.

За даним фактом 19.06.2019 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000073 та розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частини четвертої статті 190 КК України.

Так, потерпілий ОСОБА_5 20.11.2019 перебуваючи в службовому кабінеті 313 слідчого відділу Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області добровільно видав документ під назвою «Росписка» про те, що ОСОБА_6 зобов`язується повернути ОСОБА_5 92400 доларів США до кінця червня 2019 року, який вилучено та упаковано в паперовий конверт з підписами понятих та слідчого.

Таким чином, є достатні підстави вважати, що вилучений документ під назвою «Росписка», відповідно до п. 1, 3, ч. 2 ст. 167 КПК України є речовим доказом у кримінальному провадженні, який містить відомості щодо факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Вищевказаний документ має істотне значення для кримінального провадження, оскільки безпосередньо містять сліди злочину та може бути використаний під час проведення судових експертиз, інших слідчих дій для з`ясування дійсних обставин події.

Арешт зазначеного документу, який вже вилучений, необхідний для попередження зміни чи знищення його властивостей в результаті використання третіми особами, що може призвести до втрати ним значення речового доказу та перешкодить встановленню істини у провадженні.

На підставі викладеного слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, однак 27.01.2020 звернувся до суду із заявою про розгляд справи у його відсутність, у якій також зазначив, що вказане клопотання підтримує в повному обсязі.
ОСОБА_5 в судове засідання також не з`явився, однак, як зазначено у заяві слідчого ОСОБА_3 від 27.01.2020, про дату, час та місце розгляду клопотання ОСОБА_5 повідомлявся слідчим належним чином.
Суд вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність учасників процесу відповідно до вимог частини першої статті 172 КПК України.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Враховуючи те, що учасники процесуальної дії в судове засідання не з`явились, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.
Дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим, а відтак підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з абзацом 2 частини першої статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною першою статті 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

З матеріалів справи вбачається, що слідчим відділом Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000073 від 19.06.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.
В межах вказаного кримінального провадження, 20.11.2019 ОСОБА_5 під час перебування в службовому кабінеті 313 слідчого відділу Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області добровільно видав документ під назвою «Росписка», який вилучено та упаковано в паперовий конверт з підписами понятих та слідчого.

Наведені обставини підтверджуються протоколом огляду місця події від 23.01.2020.

Згідно з пунктом першим частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Наведене свідчить про те, що вищевказані речі, які були вилучені під час огляду є тимчасовим вилученим майном та відповідно до статті 98 КПК України мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки містять відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на дане майно слід накласти арешт.
Таким чином, з метою з`ясування дійсних обставин події кримінального правопорушення, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження майна на час досудового розслідування та забезпечення його схоронності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про накладення арешту на вищевказане майно, підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173, КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучений у кримінальному провадженні № 0000073 документ під назвою «Росписка», який добровільно видав потерпілий ОСОБА_5 .

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на слідчого Слідчого віділу Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_3 .

Зобов`язати слідчого Слідчого віділу Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_3 повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя