Справа № 676/1598/19
Номер провадження 1-кп/676/72/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2020 року Кам`янець-Подільський міськрайонний суд

Хмельницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

провівши відкрите судове засіданні в залі суду в м. Кам`янці-Подільському у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені 10 грудня 2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001968, про обвинувачення

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Броди, Львівської області, українця, громадянина України, не працюючого, не одруженого, без місця реєстрації, жителя АДРЕСА_1 , раніше судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 та ч.3 ст.185 КК України, -

в с т а н о в и в:
На розгляді Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 .

В судовому засіданні прокурором подано клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 діб, яке підтримав та просив його задоволити. Зазначив, що ризики, передбачені ст.177 КПК України, продовжують існувати, а також із врахуванням тяжкості інкримінованих ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, наявності судимостей, відсутності міцних соціальних зв`язків та постійного місця роботи, прокурор вважав, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів, не зможе запобігти доведеним ризикам.

Захисник ОСОБА_4 просив відмовити в задоволенні клопотання прокурора, застосувати інший, більш м`який запобіжний захід, у вигляді домашнього арешту. Зазначив, що прокурором не доведено того, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів, не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_5 просив відмовити в задоволенні клопотання, оскільки він не ухилятиметься від суду, а також обвинувачення є необґрунтованим, адже він не вчиняв інкримінованих йому діянь.

Заслухавши сторін кримінального провадження, вивчивши матеріали клопотання, суд вважає, що клопотання прокурора підлягає до задоволення, виходячи із наступних підстав.

Так, відповідно до вимог ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 та ч.3 ст.185 КК України, які є злочинами середньої тяжкості та тяжкими злочинами, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років (ч.2 ст.185 КК України), позбавлення волі на строк від 3 до 6 років (ч.3 ст.185 КК України). ОСОБА_5 неодноразово судимий, в т.ч. за корисливі злочини проти власності, обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень через незначний час після звільнення з місць позбавлення волі, у зв`язку з чим на думку суду є достатні підстави вважати, що існує ризик вчинення інших кримінальних правопорушень.

Крім того, ОСОБА_5 не має постійного місця роботи, не має на утриманні дітей та не одружений, у нього відсутні міцні соціальні зв`язки, а також перебував у розшуку як особа, яка переховувалася від суду, порушив застосований судом до нього запобіжний захід у виді домашнього арешту, що підтвердив в судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 , у зв`язку з чим наявний ризик того, що обвинувачений буде переховуватися від суду. Також судом враховується покарання, яке загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим.

Таким чином, із врахуванням викладених вище обставин, на переконання суду інші, більш м`які запобіжні заходи, не будуть достатніми для запобігання ризикам, передбаченим п.1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Оскільки зазначені в ухвалі суду ризики не зменшились, суд, з урахуванням вище викладеного, а також враховуючи складність справи, обсягу доказів, які слід дослідити, зокрема, враховуючи ту обставину, що в ході судового розгляду не допитана усіх свідків, не досліджені речові докази і документи, суд приходить до переконання у відповідності до вимог ст.331 КПК України продовжити щодо обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб до 13 березня 2020 року включно.

При цьому, судом не враховуються доводи обвинуваченого ОСОБА_5 про те, що прокурором не доведено обґрунтованості підозри, оскільки вказана вимога ч.2 ст.177 КПК України стосується стадії досудового розслідування, натомість після складання обвинувального акту та спрямування його до суду ОСОБА_5 згідно із ч.2 ст.42 КПК України набув статусу обвинуваченого та наразі здійснюється судове провадження щодо перевірки доводів сторін провадження стосовно обґрунтованості обвинувачення. До прийняття кінцевого процесуального рішення у справі суд 1 інстанції не має права висловлювати свою позицію щодо доказів сторони обвинувачення та захисту в силу таких засад судочинства як презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини (ст.17 КПК), а також змагальності сторін (ст.22 КПК), у зв`язку з чим, судом береться до уваги факт обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 та ч.3 ст.185 КК України. Більш того, аналіз доказів сторони обвинувачення щодо обґрунтованості обвинувачення на стадії вирішення питання застосування запобіжного заходу судом, який розглядає провадження по суті, безумовно буде свідчити про відсутність безсторонності суду, що в свою чергу буде визнано порушенням вимог ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

На відмінність понять «підозра» і «обвинувачення» вказав у своєму рішенні Верховний Суд України (постанова 24 листопада 2016 року у справі №5-328кс16). Зокрема, Верховний Суд України зазначив, що системно-структурний аналіз норм КПК доводить, що на стадії досудового розслідування обвинувачення особи пов`язується з моментом складання обвинувального акта, що містить офіційну, сформовану на досудовому розслідуванні версію про вчинення особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. До процедури висунення обвинувачення в порядку, передбаченому КПК, на стадії досудового розслідування особа перебуває у статусі підозрюваного. Підозра є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення, повідомлення про яке складається на певному етапі досудового розслідування, коли є підстави для формулювання підозри (частина перша статті 276 КПК). Повідомлення про підозру персоніфікує кримінальне провадження, є юридичним фактом, що породжує виникнення кримінальних процесуальних правовідносин, та етапом, з якого починає реалізовуватися кримінальна відповідальність. Наведені теоретичні положення є підґрунтям для висновку про нетотожність понять "підозра" і "обвинувачення", які, попри наявність спільних рис (одні і ті ж обставини, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні), є різними етапами досудового розслідування з притаманним лише їм специфічним комплексом гарантій прав та обов`язків і порядку здійснення процесуальних дій. З огляду на це недопустимим є використання зазначених понять як синонімів у різних процесуальних документах, оскільки вони не можуть вважатися рівнозначними, незважаючи на подібність стилістичного викладу фактичних даних у повідомленні про підозру та обвинувальному акті.

Аналогічну позицію висловлено і Європейським судом з прав людини, який зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією у процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Ердаґоз проти Туреччини», від 22 жовтня 1997 року, заява № 127/1996/945/746, п.51).

Також судом не враховуються доводи захисника ОСОБА_4 про те, що прокурором не доведено необхідності застосування найбільш суворого запобіжного заходу, оскільки у клопотанні прокурором обґрунтовано наявність ризиків, передбачених п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а також доведено обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним ризикам. У поєднанні із обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні середньої тяжкості та тяжкого злочинів вищевказані обставини є достатніми для застосування зазначеного запобіжного заходу.

Також судом на підставі ч.3 ст.183 КПК України визначається розмір застави, тобто менш суворого запобіжного заходу, який може бути застосований до обвинуваченого з часу внесення відповідних коштів обвинуваченим або іншим заставодавцем.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд вважає, що із врахуванням тяжкості кримінальних правопорушень, в яких обвинувачується ОСОБА_5 , та наявних ризиків, передбачених ст.177 КПК України, слід визнати, що достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, є розмір застави у 84 080 гривень, які можуть бути внесені обвинуваченим або іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) у будь-який момент протягом дії ухвали суду, та з покладенням на обвинуваченого у разі внесення застави передбачених ч.5 ст.194 КПК України обов`язків

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст.176-178, 183,194, 199, 331 КПК України,

п о с т а н о в и в:
Клопотання прокурора задоволити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк 60 днів, тобто до 13 березня 2020 року включно.

Визначити розмір застави 84 080 (вісімдесят чотири тисячі вісімдесят) гривень достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_5 обов`язків, визначених КПК України. Вказаний розмір застави обвинувачений або заставодавець мають право внести у будь-який момент протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 згідно із ч.5 ст.194 КПК України з моменту звільнення з-під варти наступні обов`язки: 1) прибувати до суду за кожною вимогою; 2) не відлучатися за межі м. Броди Львівської області без дозволу суду; 3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання; 4) утримуватися від спілкування із потерпілими та свідками у даному кримінальному провадженні; 5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; 6) носити електронний засіб контролю.

Визначити термін дії обов`язків, покладених судом, в разі внесення застави, з дня її внесення до 13 березня 2020 року включно.

У разі внесення застави з моменту звільнення обвинуваченого ОСОБА_5 з-під варти обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу в виді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосований запобіжний захід у виді застави.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору та направити начальнику Державної установи «Хмельницький слідчий ізолятор».

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду через Кам`янець-Подільський міськрайонний суд Хмельницької області протягом семи днів з дня її оголошення, а для обвинуваченого, який перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Суддя Кам`янець-Подільського
міськрайонного суду
Хмельницької області ОСОБА_1