Справа № 646/4293/17
№ провадження 1-кс/646/37/2020
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26.05.2020 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого в ОВС слідчого відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_4 від 12.07.2019 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000772 від 14.03.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України,-
в с т а н о в и в:
До Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшла скарга ОСОБА_3 на постанову слідчого в ОВС слідчого відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_4 від 12.07.2019 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000772 від 14.03.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України. В обґрунтування скарги заявник зазначив, що постанова від 12.07.2019 про закриття кримінального провадження №0000772 від 14.03.2017 є необґрунтованою та невмотивованою, а тому підлягає скасуванню. Також вважає, що слідчим при прийнятті рішення про закриття кримінального провадження не вжито заходів для всебічного, повного і неупередженого дослідження обставин кримінального провадження. При проведенні досудового розслідування слідчим не було дотримано положень ст. 9 КПК України щодо повноти та всебічності, неупередженості в дослідженні обставин кримінального провадження. Тому винесена постанова є передчасною, та такою, що не відповідає вимогам ст. 56 Конституції України та нормам КПК України. Крім того, заявник просив поновити пропущений з поважних причин строк на оскарження постанови про закриття кримінального провадження.

У судове засідання заявник не з`явився, до канцелярії суду від останнього надійшла заява про розгляд скарги за його відсутністю, доводи викладені у скарзі підтримав у повному обсязі та просив скаргу задовольнити.

Представник прокуратури у судове засідання не з`явився, про день та час розгляду скарги повідомлявся належним чином, причини неявки суду не відомі.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України неявка прокурора не перешкоджає розгляду скарги у його відсутності.

Відповідно до ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, а також матеріали кримінального провадження №0000772 від 14.03.2017, приходить до наступного.

В ч. 1 ст. 303 КПК України визначено рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження. Так, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Слідчим суддею встановлено, що за заявою ОСОБА_3 від 27.12.2016 р. внесено відомості до ЄРДР на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 16.02.2017 р. про скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України.
Постановою слідчого в ОВС другого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Харківської області ОСОБА_4 від 12.07.2019 р. закрито кримінальне провадження №0000772 від 14.03.2017 р. на підставі п. 1 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку з відсутністю події злочину, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити, як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Згідно вимог п. 1 ч. 1 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо встановлена відсутність події кримінального правопорушення.

Закриття кримінального провадження є одним із способів її остаточного вирішення, а тому провадження має закриватися після всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин та оцінки слідчим всіх зібраних та перевірених доказів.

Постанова слідчого має бути вмотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема, в ній має бути викладена суть заяви особи, яка звернулась з метою захисту своїх прав та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій прав та законних інтересів учасників процесу.

Відповідно до ст. 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора.

Згідно вимог п.1 ч. 1 ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення).

Слідчим суддею встановлено, що ухвалами Червонозаводського районного суду м. Харкова було скасовано постанови слідчих слідчого управління прокуратури Харківської області про закриття кримінального провадження №0000772 від 14.03.2017. В ухвалах Червонозаводського районного суду м. Харкова було вказано на недоліки проведеного досудового розслідування, однак, неповнота досудового розслідування слідчим не була усунута, не було проведено жодної слідчої дії та слідчим було знову прийнято рішення про закриття кримінального провадження.

Вищезазначене свідчить про формальне відношення слідчого до перевірки доводів, зазначених в заяві ОСОБА_3 , що потягло порушення проведення усіх передбачених законом заходів для всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин справи та оцінки всіх зібраних та перевірених доказів.

Слідчий суддя, виходячи з ч. 5 ст. 40 КПК України, позбавлений змоги надати конкретні вказівки (зобов`язання) слідчому у провадженні на здійснення слідчих дій, адже останній є самостійним у своїй процесуальній діяльність, а слідчий суддя наділений лише правом судового контролю та оцінки зібраних слідством доказів на етапі розслідування й він не може переймати на себе функції слідства (п. 18 ч. 1 ст.3, ч. 3 ст.22 КПК України), однак, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що слідство зобов`язане провести у провадженні такий комплекс процесуальних дій, який би не залишав місце жодним сумнівам, а зроблені висновки випливали б зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту, а не ґрунтувались на припущеннях.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини розслідування не буде ефективним доти, доки всі докази не будуть ретельно вивчені. А висновки не будуть обґрунтовані (рішення у справі № 43577/98 та 43579/98, п. 131 Nachovaand others v. Bulgaria, рішення у справі Михалков та інші проти України від 13.01.2013 року п. 42, рішення у справі Шевченко проти України від 04 квітня 2006 року п. 67). Органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати те, що трапилось, та не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи, або використовувати такі висновки для закриття кримінальної справи, або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень (див. рішення у справі «Асьонов та інші проти Болгарії» (Assenov and Others v.Bulgaria) від 8 жовтня 1998 року, п. 103 з подальшим посиланням, Reports of Judgments and Decisions 1998-VIII).»

Тобто, мотиви прийняття рішення це викладення слідчим у постанові обставин і їх оцінка переконливості, що робить суть прийнятого зрозумілим не тільки для учасників кримінального провадження, а навіть сторонньому спостерігачу, тому що мотиви прийняття рішень це сукупність міркувань і доводів, за якими слідчий приймає своє рішення та які він наводить на підтвердження правильності власних висновків, як самостійної процесуальної особи, які є внутрішніми процесами, причинами, що спонукають слідчого діяти певним чином і визначають спрямованість відповідної ним дії.

Виходячи з практики ЄСПЛ ефективним розслідування, як вказано в рішенні ЄСПЛ у справі «КУЛІК ПРОТИ УКРАЇНИ», буде, якщо органи державної влади здійснять всіх заходів для отримання усіх наявних доказів, які мають стосунок до події, зокрема показів очевидців та експертних висновків тощо. В кримінальному провадженні №0000772 від 14.03.2017цього зроблено не було.

Отже, слідчий суддя вважає, що постанова слідчого про закриття кримінального провадження була винесена передчасно без дослідження всіх обставин, викладених в заяві заявника про вчинення кримінального правопорушення.

Оскільки, в ході досудового розслідування, слідчим була допущена істотна неповнота, усунення якої потребує виконання слідчих дій та інших процесуальних дій, спрямованих на збирання та перевірку доказів, зміст оскаржуваної постанови не відповідає вимогам ст.110 КПК України.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування вказаного кримінального провадження допущено ряд порушень чинного кримінального процесуального законодавства, зокрема, не вжито всіх передбачених Законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення, не з`ясовано та не перевірено всіх обставин, які зазначені в заяві про вчинення кримінального правопорушення, тому досудове розслідування проведене не повно, а висновок слідчого є передчасним.

Після відновлення досудового розслідування слідчому необхідно вжити заходів щодо повного та всебічного дослідження зібраних доказів з приведенням їх аналізу в процесуальному рішенні за результатами досудового розслідування з урахуваннями доводів заявника.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що скарга ОСОБА_3 є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню, а постанова слідчого в ОВС слідчого відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_4 від 12.07.2019 про закриття кримінального провадження підлягає скасуванню.

Клопотання заявника про поновлення пропущеного строку на подачу скарги підлягає задоволенню, оскільки заявником строк на оскарження пропущений з поважних причин.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Поновити ОСОБА_3 пропущений з поважних причин строк на подачу скарги на постанову слідчого в ОВС слідчого відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_4 від 12.07.2019 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000772 від 14.03.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України.

Скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого в ОВС слідчого відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_4 від 12.07.2019 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000772 від 14.03.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України - задовольнити.
Постанову слідчого в ОВС слідчого відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_4 від 12.07.2019 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000772 від 14.03.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України - скасувати.
Матеріали кримінального провадження №0000772 від 14.03.2017 повернути прокурору Харківської області для відновлення досудового розслідування, в ході якого необхідно усунути неповноту досудового розслідування та недоліки, викладені у мотивувальній частині даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя- ОСОБА_1