Справа № 283/2465/19
провадження №1-кп/283/56/2020
У Х В А Л А
12 травня 2020 року Малинський районний суд Житомирської області в складі під головуванням судді ОСОБА_1 , з секретарем судових засідань ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні злочинів (кримінальних правопорушень), передбачених ч.2 ст. 125, ч.1 ст. 28, ч.2 ст. 125 КК України та ОСОБА_5 у вчиненні злочинів (кримінального правопорушення), передбаченого ч.1 ст. 28, ч.2 ст. 125 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Малинського районного суду перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні злочинів (кримінальних правопорушень), передбачених ч.2 ст. 125, ч.1 ст. 28, ч.2 ст. 125 КК України та ОСОБА_5 у вчиненні злочинів (кримінального правопорушення), передбаченого ч.1 ст. 28, ч.2 ст. 125 КК України.

В судові засідання 31 березня 2020, 05 травня та 12 травня 2020 року обвинувачені ОСОБА_4 та ОСОБА_5 не з`явилися без поважних причин та не повідомили про причини своєї неявки. Суд розцінює заяви захисника ОСОБА_6 про відкладення слухання справи через карантин як зловживання своїми правами з метою затягування розгляду справи.

Відповідно ст.138 КПК України поважними причинами неприбуття особи на виклик є 1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання; 2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; 3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; 5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 7) несвоєчасне одержання повістки про виклик; 8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

Статтею 323 КПК України передбачено, що якщо в судове засідання не прибув за викликом обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, суд має право постановити ухвалу про його привід та/або про накладення на нього грошового стягнення.

Враховуючи те, що об`єктивний розгляд кримінального провадження за відсутності обох обвинувачених є неможливим, їх явка в судове засідання є обов`язковою, поважні причини неявки до суду вони не повідомляли, існує необхідність їх присутності в судовому засіданні для встановлення та дослідження всіх обставин справи, виходячи з того, що суд, у відповідності до вимог КПК України повинен сприяти учасникам кримінального провадження у здійсненні їх процесуальних прав, суд приходить до висновку про необхідність застосувати примусовий привід до обвинувачених для їх участі у судовому засіданні та накласти на обвинуваченого грошове стягнення за невиконання свого процесуального обов`язку щодо явки у судове засідання.

Статтею 139 КПК України розмір грошового стягнення передбачений від 0,5 до 2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст. 138, 140, 142, 323 КПК України,
УХВАЛИВ:

Застосувати привід обвинувачених:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, одруженого, не судимого

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с. Стрільники Путивльського району Сумської області та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, не судимого.

Привід здійснити на 10 годину 00 хвилин 22 травня 2020 року в приміщення Малинського районного суду Житомирської області.

Накласти грошове стягнення на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, одруженого, не судимого у розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2102 (дві тисячі сто дві) гривні на користь держави.
Накласти грошове стягнення на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с. Стрільники Путивльського району Сумської області та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, не судимого у розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2102 (дві тисячі сто дві) гривні на користь держави.

Особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається до суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя