Справа № 133/1466/19
Провадження №11-кп/801/1426/2019
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 грудня 2019 року м. Вінниця

Колегія суддів Вінницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

з секретарем судового засідання ОСОБА_5

за участю:

прокурора ОСОБА_6

обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8

захисників ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

розглянувши заяву обвинуваченого ОСОБА_7 про відвід колегії суддів у складі головуючого судді ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 від розгляду матеріалів кримінального провадження №0000309 щодо ОСОБА_7 за ч.3 ст. 368 КК України та ОСОБА_8 за ч.5 ст.27 ч.3 ст.368 КК України за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 30.10.2019

в с т а н о в и л а:

На розгляді у Вінницькому апеляційному суді перебувають матеріали кримінального провадження №0000309 щодо ОСОБА_7 за ч.3 ст. 368 КК України та ОСОБА_8 за ч.5 ст.27 ч.3 ст.368 КК України за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 30.10.2019 про закриття провадження.

Автоматизованою системою документообігу шляхом автоматичного розподілу визначено наступний склад колегії суддів: головуючий суддя ОСОБА_2 , судді ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

До початку апеляційного розгляду обвинувачений ОСОБА_7 подав до суду заяву про відвід суддям ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 з підстав, передбачених п.4 ч.1 ст. 75 КПК України, у зв`язку з наявністю обставин, що викликають сумнів у їх неупередженості.

При цьому послався на те, що серед суддів Вінницького апеляційного суду склалась упереджена думка щодо законності дій прокуратури Вінницької області у кримінальному провадженні щодо нього, оскільки йому було обрано запобіжний захід, який неодноразово продовжувався, а також неодноразово приймалось рішення про відсторонення його від займаної посади голови Козятинської районної ради. Зазначає, що не виключає тиску з боку прокуратури Вінницької області на суддів Вінницького апеляційного суду під час розгляду кримінального провадження щодо нього.

Заслухавши доповідача, думку прокурора ОСОБА_6 , який заперечував проти задоволення заяви обвинуваченого ОСОБА_7 , посилаючись на її необґрунтованість; думку обвинуваченого ОСОБА_11 , який наполягав на задоволенні своєї заяви; обвинуваченого ОСОБА_8 , захисників ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , які підтримали заяву про відвід суддів, вивчивши та обговоривши підстави для задоволення заяви про відвід, колегія суддів дійшла наступного.

Згідно ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до сформованої практики Європейського суду з прав людини, будь-який суддя, щодо якого є обґрунтовані підстави побоюватися браку безсторонності, має бути відведений.

Згідно із ч.1 ст.21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Статтями 75,76 КПК України передбачені обставини, що виключають участь судді у кримінальному провадженні, а саме в ст. 75 КК України зазначено,- слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичом чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

Пункт 2 частини першої статті 75 із змінами, внесеними згідно із Законом № 1492-VIII від 07.09.2016 \

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

2. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Як указав Європейський суд у справі «Мироненко і ОСОБА_4 проти України» (рішення від 10.12.2009), наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria), рішення від 24.02.1993, серія А, № 255, с. 12, п. 27, 28 і 30 та «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. The United Kingdom), рішення від 10.06.1996, Reports 1996-III, с. 794, п. 38).

Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. згадане рішення у справі «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), п. 43).

Крім того, колегія суддів апеляційного суду зазначає стосовно вимоги безсторонності (неупередженості) суду, Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Findlay v.United Kingdom» від 25.02.1997 вказав, що вона має два аспекти: 1) суд повинен бути суб`єктивно вільним від особистих упереджень чи переваг у конкретній справі; 2) суд повинен бути об`єктивно безстороннім, тобто повинен гарантовано виключати будь-який обґрунтований сумнів щодо конкретної справи (справи «Dulut v. Austria» від 22.02.1996 , «Thomann v. Switzerland» від 10.06.1996, «Bochan v. Ukraine» від 03.05.2007).

Відповідно до суб`єктивного критерію безсторонності, жоден з членів суду не має виявляти будь-якої особистої прихильності або упередженості. Застосовуючи суб`єктивний критерій, ЄСПЛ неодноразово ухвалював, що «особиста безсторонність судді має презумуватися, доки не доведено протилежне» (справа «Le Comple, Van Leuven and De Meyere v. Belgium» від 23.06.1981).

З огляду на наведене вище, апеляційний суд вважає, що підстав для відводу суддів, передбачених п. 4 ч.1 ст. 75 КК України обвинуваченим ОСОБА_7 у своїй заяві не наведено, зокрема його посилання на тиск з боку прокуратури Вінницької області на суддів Вінницького апеляційного суду під час розгляду кримінального провадження щодо нього, суд вважає безпідставним та нічим не підтвердженим. Обрання запобіжного заходу та продовження його, прийняття рішення про відсторонення від займаної посади, не є передбаченою законом підставою для відводу суддів та не може свідчити про їх упередженість, як про це зазначає обвинувачений ОСОБА_7 , при умові, що жоден із складу даної колегії не брав участі у перегляді судових рішень щодо обрання заходів забезпечення кримінального провадження в даному кримінальному провадженні..

Враховуючи викладене та відсутність передбачених ст. ст. 75, 76 КПК України підстав для відводу суддям ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , заява обвинуваченого ОСОБА_7 про відвід суддям задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81 КПК України, колегія судів

п о с т а н о в и л а :

Відмовити у задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_7 про відвід колегії суддів у складі головуючого судді ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3