Справа № 1-653/10
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 травня 2020 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали клопотання адвоката Пітух Василь Іванович, який діє в інтересах ОСОБА_1 , заінтересована особа: Ужгородська місцева прокуратура, про скасування арешту на майно (в порядку КПК 1960 року),-
ВСТАНОВИВ:
Адвокат Пітух Василь Іванович, який діє в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням про скасування арешту на майно ( в порядку КПК 1960 року), заінтересована особа: Ужгородська місцева прокуратура.
Клопотання мотивує наступним: 05 лютого 2008 року Акціонерним комерційним промислово-інвестиційним банком (закрите акціонерне товариство) - Первісний кредитор та ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 (Позичальник) було укладено Договір про іпотечний кредит №09/7-08, згідно якого Позичальнику надано кредит в сумі 300 000,00 (триста тисяч) гривень 00 коп.
З метою забезпечення виконання взятого на себе ОСОБА_2 зобов`язання за Договором про іпотечний кредит №09/7-08, між Акціонерним комерційним промислово-інвестиційним банком (закрите акціонерне товариство), як Іпотекодержалелем, та ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , як Іпотекодавцем, 05 лютого 2008 року було укладено Іпотечний договір №16/23-2008, посвідчений приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Сабов О.І., в реєстрі за №389. Предметом іпотеки є нерухоме майно, а саме: будівля літ. Б (адмінбудинок, склади, котельня), загальною площею 562,7 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Предмет іпотеки належить - Іпотекодавцю на праві приватної власності на підставі Договору купівлі-продажу нерухомого майна, посвідченого 06.11.2006 року приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Данич О.Ф. за р. №2520, зареєстрованого 25.01.2007 року за КП «Ужгородське міське бюро технічної інвентаризації» в книзі 6, номер запису 166, реєстраційний номер 17615554, номер витягу 13348664.
17 грудня 2012 року між ПАТ «Акціонерним Комерційним Промислово- Інвестиційним Банком» та ТОВ «Кредитні ініціативи» укладено Договір про відступлення прав вимоги за договорами іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального Кирик О.А. за реєстровим номером 1423 у відповідності до якого Новий іпотекодержатель набув право вимоги за Іпотечним договором.
17 жовтня 2019 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» та ТОВ «Фінансова компанія Інвест-Фінанс» код ЄДРОПУ 40284315, укладено Договір відступлення прав за Іпотечним договором, посвідчений приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Кішкін Д.В. за реєстровим номером 1380.
21 жовтня 2019 року між ТОВ «Фінансова компанія Інвест-Фінанс» код`ЄДРОПУ 40284315 та громадянином України ОСОБА_1 , укладено Договір відступлення прав за Іпотечним договором №16/23-2008, посвідченого 05 лютого 2008 року ОСОБА_3 , приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу за р. №389, посвідчений приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Кішкін Д.В. за реєстровим номером 1394, у відповідності до якого Первісний іпотекодержатель відступив, а Новий іпотекодержатель набув прав, належних Первісному іпотеко держателю за Іпотечним договором.
Таким чином, ОСОБА_1 набуто статус кредитора та іпотекодержеля на підставі вказаних правочинів по Договору про іпотечний кредит №09/7-08 від 05 лютого 20018 року та Іпотечного договору №16/23-2008 посвідчений 05.02.2008 року приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Сабов О.І., в реєстрі за №389.
Отримавши первинні документи від Первісного кредитора та сформувавши інформаційну довідку по адресі предмету іпотеки: АДРЕСА_1 , Іпотеко держателю стало відомо про наявність обтяження - арешту предмету іпотеки, за реєстраційним номером 9675897, зареєстрованого 30.03.2010 року Першою Ужгородською державною нотаріальною конторою, на підставі на підставі постанови прокуратур м. Ужгорода б/н від 29 березня 2010 року, об`єкт обтяження нежитлова будівля, під літ. А, Б, Г, Д, Е, Ж, К, М, Н ,П, адреса: АДРЕСА_1 , що належить на праві власності іпотекодавцю: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В клопотанні вказано, що за вироком Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07.10.2010 року за наслідками розгляду кримінальної справи № 1-653/10 про обвинувачення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за ч. 2 ст. 364. ч. 2 ст. 366 КК України. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 було визнано винним та призначено покарання за ч. 2 ст. 364. ч. 2 ст. 366 КК України, із застосуванням ст. 70, 75, 76 КК України. Речові докази: документи ухвалено зберігати в матеріалах справи. При цьому питання щодо скасування арешту вирішено не було. Справа розглядалася за старим КПК 1960 року.
Заявник зазначає, що зважаючи на наведені обставини, враховуючи наявність вироку Ужгородського міськрайонного суду від 07 жовтня 2010 року, яким було визнано винним ОСОБА_2 та призначено покарання за ч. 2 ст. 364. ч. 2 ст. 366 КК України, із застосуванням ст. 70, 75, 76 КК України та не вирішенням питання по речовим доказам, зокрема не скасування арешту заставного майна, відпала підстава для його застосування.
В клопотанні вказано, що з урахуванням викладеного Ужгородським міськрайонний суд повинен розглянути клопотання про скасування арешту на майно за правилами КПК 1960 року. Окрім того, ОСОБА_4 , зазначає, що Ужгородська місцева прокуратура не заперечує щодо зняття арешту із заставного майна.
Враховуючи вище викладене, керуючись ст. ст. 125,126 КПК 1960р. ініціатор клопотання просить суд скасувати арешт за реєстраційним номером 9675 897 на об`єкт нерухомості, а саме нежитлову будівлю, під літ. Б (адмінбудинок, склад, котельня), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та належить на праві власності іпотекодавцю: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого 30.03.2010 року Першою Ужгородською державною нотаріальною конторою, на підставі на підставі постанови прокуратури м. Ужгорода б/н від 29 березня 2010 року.
Вивчивши клопотання, його суть та додані до клопотання матеріали, суддя приходить до таких висновків.
Зі змісту клопотання вбачається, на предмет іпотеки: АДРЕСА_1 , Іпотекодержателя наявне обтяження арешт предмету іпотеки, за реєстраційним номером 9675897, зареєстрованого 30.03.2010 року Першою Ужгородською державною нотаріальною конторою, на підставі постанови прокуратур м. Ужгорода б/н від 29 березня 2010 року, об`єкт обтяження нежитлова будівля, під літ. А, Б, Г, Д, Е, Ж, К, М, Н ,П, адреса: АДРЕСА_1 , що належить на праві власності іпотекодавцю: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В клопотанні також вказано, що за наслідками розгляду кримінальної справи № 1-653/10 про обвинувачення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за ч. 2 ст. 364. ч. 2 ст. 366 КК України. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 було визнано винним та призначено покарання за ч. 2 ст. 364. ч. 2 ст. 366 КК України, із застосуванням ст. 70, 75, 76 КК України.
Відповідно до ст. 126 КПК України (в ред. 1960 року), який був чинний на момент прийняття рішення про накладення арешту, забезпечення цивільного позову і можливої конфіскації майна провадиться шляхом накладення арешту на вклади, цінності та інше майно обвинуваченого чи підозрюваного або осіб, які несуть за законом матеріальну відповідальність за його дії.
Згідно з ч. 5 ст. 404 КПК України (в ред. 1960 року), якщо у виправданого, чи особи, стосовно якої справа припинена, були вилучені документи, цінності чи інші предмети, або накладений арешт на майно, копія відповідного рішення суду направляється відповідним органам для повернення вилучених документів, цінностей чи інших предметів, а також для зняття арешту з майна.
Частиною 1 ст. 409 КПК України 1960 року визначено, що питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку, вирішуються судом, який постановив вирок.
За змістом п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21.12.1990 року «Про практику застосування судами України процесуального законодавства», у порядку, передбаченому ст.411 КПК України, суди вправі вирішувати питання про скасування заходів по забезпеченню цивільного позову, якщо вироком ці заходи не скасовані.
Відповідно до п.9 розділу 11 Перехідних положень КПК України 2012 року, арешт майна, застосований під час досудового слідства до дня набрання чинності КПК 2012 року, продовжує свою дію до моменту його зміни, скасування чи припинення у порядку, що діяв до набрання чинності КПК України 2012 року.
Постанова про накладення арешту на майно ухвалена органом досудового слідства 30.03.2010 року, тобто до набрання чинності новим КПК України.
Отже, виходячи із п.9 розділу 11 Перехідних положень КПК України 2012 року, постанова про арешт майна продовжує свою дію до цього часу.
Проте положеннями КПК України ( в ред. 1960 року) передбачалося прийняття рішення про зняття арешту з майна на стадії досудового слідства лише в межах провадження у кримінальній справі - або одночасно з винесенням постанови про її закриття (частина перша статті 214), або раніше, якщо в застосуванні відповідного заходу відпаде потреба (частина шоста статті 126).
Крім цього, у межах кримінальної справи, що розслідувалася, власник майна, який не набував процесуального становища підозрюваного, обвинуваченого, чинним на той час кримінально-процесуальним законом не був наділений процесуальним правом ініціювати питання про звільнення майна з-під арешту.
Інституту судового контролю за дотриманням прав і свобод людини під час досудового розслідування КПК України 1960 року не містив. Прийняття судом рішення щодо арешту майна як засобу забезпечення цивільного позову та/або можливої конфіскації, з огляду на зміст пункту сьомого частини першої статті 253, пункту восьмого частини першої статті 324, частини тринадцятої статті 335 цього tp:/search.ligazakon.ua/l_doc2.nsf/link1/an_1768/ed_2012_11_19/pravo1/KD0007.html?pravo=1#1768" title="Кримінально-процесуальний кодекс України">Кодексу передбачалося лише після прийняття рішення про призначення до судового розгляду та під час постановлення за результатами такого розгляду вироку у кримінальній справі, направленій до суду з обвинувальним висновком.
Згідно зі статтею 174 КПК України 2012 року підозрюваний, обвинувачений, їх захисник або законний представник, так і інший власник або володілець майна вправі звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, в тому числі на тій підставі, що в подальшому у застосуванні відповідного заходу відпала потреба.
Проте слідчий суддя, як і прокурор, наділений повноваженнями приймати рішення про припинення цього заходу виключно під час досудового розслідування, розпочатого шляхом внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань у порядку, встановленому КПК України 2012 року. Процедури вирішення означених питань за межами кримінального провадження КПК України не передбачає.
За наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу Україні, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.
Отже, порядок скасування арешту майна, що накладений в межах кримінального провадження, встановлено статтею 174 КПК України 2012 року, і відповідно підлягає розгляду за правилами кримінального судочинства.
Так, арешт на спірне нерухоме майно було накладено слідчим під час досудового слідства у кримінальній на підставі положень КПК України 1960 року, оскільки постанова слідчим була винесена 30.03.2010 року, а новий КПК набрав чинності 13.04.2012 р.
Таким чином, спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна на яке накладено арешт розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією із сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.
Відтак, якщо арешт майна було накладено слідчим під час досудового слідства у кримінальній справі на підставі положень КПК України 1960 року і при цьому згідно з пунктом 9 розділу XI «Перехідні положення» КПК України 2012 року питання про зняття арешту з майна, накладеного під час дізнання або досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, вирішується в порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом, то розгляд справи повинен відбуватися в порядку цивільного судочинства.
Такий правовий висновок узгоджуються з правовою позицією ВСУ у постановах від 24.04.2019 № 2-3392/11, від 15.05.2019 року у справі № 372/2904/17-ц та від 15.05.2013 року № 6-26цс13.
Позиція Великої Палати Верховного Суду стосовно юрисдикційнрї підсудності щодо зняття арешту з майна накладеного в рамках кримінального провадження залишається не змінним - розглядається у встановленому кримінальним процесуальним законодавством порядку, навіть за умови, що особа (власник) не є учасником кримінального провадження якщо арешт на майно було накладено слідчим під час досудового слідства у кримінальній справі на підставі положень КПК України 1960 року, а не КПК України 2012 p., то спір повинен вирішуватися в порядку цивільного судочинства.
Відповідно до висновку Великої палати Верховного Суду України викладеного у справі №911/1247/18 від 21.08.2019 року, вимоги про звільнення майна з-під арешту, що ґрунтуються на праві власності на нього, виступають способом захисту зазначеного права (різновидом негаторного позову) і виникають з цивільних правовідносин, відповідно до положень статті 19 ЦПК України, статті 20 ГПК України можуть бути вирішені судом цивільної чи господарської юрисдикції. Захист майнового права фізичною чи юридичною особою відповідно до вимог ЦПК України може здійснюватись в порядку цивільного судочинства.
За таких обставин, оскільки з наданих матеріалів вбачається, що арешт майна, про скасування якого просить адвокат Пітух Василь Іванович, який діє в інтересах ОСОБА_1 був застосований під час досудового слідства до набрання чинності КПК України 2012 року, враховуючи, що такі процесуальні рішення уповноважених посадових осіб органу досудового розслідування щодо арешту майна, про які зазначено в клопотанні, не можуть бути на даний час предметом розгляду, а скасування арешту, накладеного у такий спосіб, не відноситься до повноважень слідчого судді у розумінні положень ст.174 КПК України, а також те, що Перехідними положеннями чинного КПК України чітко визначено порядок вирішення питань про скасування арешту майна, у зв`язку з чим суддя дійшов до висновку про необхідність відмовити у відкритті провадження за клопотанням про скасування арешту майна.

Враховуючи вищенаведене, оскільки вимоги адвоката Пітух Василь Іванович, який діє в інтересах ОСОБА_1 про зняття арешту з майна ґрунтуються на його праві власності на арештоване майно, такі підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, а не в порядку, передбаченому ст.ст.409, 411 КПК України (в редакції 1960 року), тому слід відмовити у відкритті провадження за клопотанням.
Разом з тим, заявнику слід роз`яснити, що він не позбавлений права звертатися до суду з позовом про звільнення майна з-під арешту в цивільно-правовому порядку, з урахуванням правових позицій, наведених у постанові Верховного Суду України від 15.05.2013р. за результатом розгляду цивільної справи № 6-26цс13.
Керуючись, ст.ст.273, 409, 411 (в редакції 1960 року) КПК України, -
ПОСТАНОВИВ:
Відмовити у відкритті провадження за клопотанням адвоката Пітух Василь Іванович, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про скасування арешту на майно (в порядку КПК 1960 року).
Роз`яснити, що заявник не позбавлений права звертатися до суду з позовом про звільнення майна з-під арешту в цивільному судочинстві.
На постанову може бути подана апеляція до Закарпатського Апеляційного суду протягом 15 діб з моменту її проголошення через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області.

Суддя Ужгородського
міськрайонного суду О.В. Фазикош