УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 638/1959/20

Провадження № 1-кс/638/581/20

14.02.2020 року м. Харків
Дзержинський районний суд міста Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_4 , про арешт майна за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000490 від 05.02.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,
встановив:
12 лютого 2020 року слідчий Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з клопотанням про арешт майна.
В клопотанні зазначено, що 05.02.2020 року до Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_5 про те, що 26.01.2020 року приблизно о 14.00 год. в під`їзді №4 буд. АДРЕСА_1 невідомий чоловік відкрито заволодів майном заявниці.
07.02.2020 року у приміщенні службового кабінету №314 Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області чоловік, який представився ОСОБА_6 , добровільно видав каблучку, виготовлену з кольорового металу, яку зберігав при собі.
З допиту потерпілої ОСОБА_7 встановлено, що 26.01.2020 року приблизно о 14.00 год., коли потерпіла зайшла до під`їзду №4 свого будинку, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Новгородська, 2, невідома особа напала ззаду та застосовуючи силу, проти волі останньої, зняла золоту каблучку, яка була на пальці руки, після чого зникла в невідомому напрямку.
Вилучений предмет визнаний речовим доказом та знаходиться в Шевченківському ВП ГУ НП в Харківській області.
Орган досудового розслідування вважає, що незастосування арешту, може призвести до зникнення, втрати, пошкодження вказаних предметів, які є важливими речовими доказами по кримінальному провадженню, що може перешкодити встановленню істини по справі.
Слідчий в судове засідання не з`явився, до суду надав заяву про розгляд клопотання без його участі, вимоги клопотання підтримав.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.
Шевченківським ВП ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000490 від 05.02.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.
В ході проведення огляду місця події 07.02.2020 року в період часу з 17 год. 30 хв. по 17 год. 55 хв. в службовому кабінеті №314 Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 добровільно видав золоту каблучку.
З метою забезпечення збереження речових доказів слідчий просить зазначене майно арештувати.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
При цьому, згідно зі ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання арешту майна в порядку п. 1 ч. 2 ст.170 КПК України слідчий суддя має врахувати можливість використання майна, як доказу у кримінальному провадженні.
На підставі вищевикладеного, слідчий суддя вважає, що на виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів необхідність арешту майна з метою збереження речових доказів та наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст.170 КПК України, оскільки майно вилучене під час огляду місця події від 07.02.2020 року, відповідає вимогам ст. 98 КПК України та має значення для забезпечення кримінального провадження.
За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.
Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
Керуючись ст.ст.131-132, 170-173, 309, 372 КПК України, суд,
постановив:
Клопотання слідчого Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_4 , про арешт майна за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000490 від 05.02.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України задовольнити.
Накласти арешт на майно вилучене 07.02.2020 року в ході проведення огляду місця події у ОСОБА_6 каблучку, виготовлену з кольорового металу.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя