пр. № 1-кс/759/1464/20
ун. № 759/4191/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 березня 2020 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора відділу прокуратури Київської області ОСОБА_3 , захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_5 , подану в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 в порядку п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, яка полягає у скасуванні повідомлення про підозру у вчиненні злочину від 02.12.2019 року в межах кримінального провадження № 0004238 від 10.07.2018 року,-

ВСТАНОВИВ:
04.03.2020 року дол слідчого судді надійшла зазначена скарга.

Скарга мотивована недостатністю доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення та наявності доказів непричетності ОСОБА_4 до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень.

В судовому засіданні захисник підозрюваного ОСОБА_4 адвокаа ОСОБА_5 , скаргу підтримав та просив її задовольнити з підстав викладених в скарзі.

В судовому засіданні прокурор відділу прокуратури Київської області ОСОБА_3 , проти задоволення скарги заперечував з підстав її необгрунтованості.

Слідчий суддя, заслухавши доводи учасників кримінального провадження, дослідивши додані до скарги матеріали, приходить до наступного висновку.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» останній зазначив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої особу взято під варту.

Згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «К.Г. проти Німеччини» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

Згідно з положеннями п.10 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Встановлено, що в провадженні слідчого відділу ГУ НП Київської області перебуває кримінальне провадження № 0004238 від 10.07.2018 року.

Відповідно до ч.1 ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу.

Зміст письмового повідомлення про підозру має відповідати вимогам, передбаченим ч. 1 ст. 277 КПК України, а саме містити наступні відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

За змістом ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складання слідчим або прокурором. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

З наявних даних, що містяться в матеріалах скарги вбачається, що повідомлення про підозру за своїм змістом повністю відповідає вимогам ст. 277 КПК України і містить усі необхідні відомості, отже слідчим були дотримані вимоги закону в повному обсязі.

Оглянувши у судовому засіданні матеріали клопотання вбачаю, що в них містяться фактичні дані, які поза розумним сумнівом свідчить про причетність ОСОБА_4 до вказаних злочинів. Під час вирішення питання щодо скасування повідомлення про підозру, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Проте наведені захисником відомості, як у скарзі, так і в судовому засіданні, не спростовують даних, що особа поза розумним сумнівом причетна до кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 255, ч.3 ст. 289 КК України, при цьому у кримінальному провадженні продовжується досудове розслідування, проводяться необхідні слідчі дії.

Посилання захисника у скарзі на зазначені підстави для скасування підозри на даний час вважаю безпідставними, оскільки сама підозра була визнана обґрунтованою при обранні запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 , як у вигляді тримання під вартою, так і при продовженні строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в пенвий час доби слідчими суддями Святошинського районного суду м.Києва. Такий висновок судових органів може бути лише за умови, що сама підозра відповідає вимогам ст. 277 КПК України.

Посилання захисника у скарзі та в судовому засіданні на те, що повідомлення про підозру є необґрунтованим, на даний час також вважаю безпідставними, керуючись при цьому висновками ЄСПЛ у справі «Фокс, Кампбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», де зазначено, що «обгрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином. І вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення». Така кількість доказів на даний час у вказаних матеріалах наведена.

За наведених обставин вважаю, що підозра є обґрунтованою, фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_4 до вчинення вищевказаних кримінальних правопорушень, в матеріалах кримінального провадження міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри.

Керуючись ст.ст. 277-278, 303 - 309, 369, 371-372 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_5 , подану в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , в порядку п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, яка полягає у скасуванні повідомлення про підозру у вчиненні злочину від 02.12.2019 року в межах кримінального провадження № 0004238 від 10.07.2018 року,- відмовити. Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Повний текст ухвали складено та проголошено 26 березня 2020 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1