Справа № 333/1520/20
Провадження №1-кс/333/387/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 березня 2020 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Коммунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001047 від 28.03.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

30.03.2020 року слідчий СВ Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про накладення арешту на майно.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 28.03.2020 року до Комунарського ВП ДВП ГУНП в Запорізькій області надійшла заява від гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якій він просить притягнути до кримінальної відповідальності особу, яка 27.03.2020 року, приблизно о 17:20 знаходячись біля будинку № 41 по вулиці Польовій у місті Запоріжжя, із застосуванням фізичної сили відкрито заволодів майном, яке належить заявнику, а саме 2 куртки, мобільний телефон (сенсорний) та грошовими коштами у розмірі 1 700 гривень.
28 березня 2020 року у гр. ОСОБА_5 було вилучено речі потерпілого, яким він незаконно заволодів 27.03.2020, а саме: спортивну кофту чорного кольору фірми «Адідас»; куртку чорного кольору;
Вказані речі було оглянуто та вилучено в ході проведення огляду від 28.03.2020 року.
В ході надання пояснень ОСОБА_6 пояснив, що 27.03.2020 року в ході нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_4 , ОСОБА_6 зняв з потерпілого куртку та кофту, які в подальшому зберігав за місцем свого мешкання, а саме: по АДРЕСА_1 .
Вилучені предмети мають доказове значення у кримінальному провадженні, так як зберегли на собі сліди злочину, а саме спортивна кофта чорного кольору фірми «Адідас» та куртка чорного кольору може містити на собі біологічні сліди потерпілого ОСОБА_4 та особи, яка причетна до вчинення кримінального правопорушення - ОСОБА_6 , що можливо перевірити лише призначивши судово-цитологічну експертизу та вилучені речі підпадають під ст.. 98 КПК України та є речовими доказам, так як злочин відноситься до категорії кримінальних правопорушень проти власності. Отже вилучені предмети мають доказове значення в рамках проведення досудового розслідування.
В судове засідання слідчий ОСОБА_3 не з`явився, але надав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримує у повному обсязі.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали у їх сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

У клопотанні слідчого зазначено підстави, у зв`язку з якими необхідно здійснити арешт майна, обґрунтування необхідності його здійснення, конкретизовано майно, що належить арештувати. До матеріалів клопотання долучено Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та документи, що підтверджують обставини, викладені у клопотанні. Таким чином, клопотання відповідає вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України. Крім того, клопотання до суду надійшло 30.03.2020 року, тому слідчий своєчасно, відповідно до ч. 5 ст.171 КПК України, звернувся до слідчого судді.

Встановлено, що 28.03.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України(кримінальне провадження № 0001047).

Згідно з положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України, арештом майна є" тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину.

Згідно з положеннями ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч.2 ст.171 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст.171 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
З огляду на вищезазначені обставини, надані до клопотання докази, досліджені в їх сукупності, а також на те, що слідчим у клопотанні доведено необхідність накладення арешту на майно, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на майно, зазначене у клопотанні слідчого.

На підставі викладеного, керуючись, ст. ст. 167, 170-175, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001047 від 28.03.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України задовольнити.
Накласти арешт на майно, а саме на:

-спортивну кофту чорного кольору фірми «Адідас» та куртку чорного кольору, з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном, які були вилучені в ході протоколу огляду речей від 28.03.2020 року.
Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення до Запорізького апеляційного суду. У разі якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту оголошення. Подання апеляційної скарги не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Комунарського районного суду
м. Запоріжжя ОСОБА_1