Справа № 381/1869/18
Провадження № 1-кп/361/269/20
У Х В А Л А
21 квітня 2020 року м. Бровари
Броварський міськрайонний суд Київської області у складі колегії суддів:
головуючого, судді ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
при секретарі ОСОБА_4 ,
за участю прокурора ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
захисника ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бровари Київської області матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000277 від 21.03.2018 року по обвинуваченню:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Рівне, українця, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, не працюючого, вдівця, військовозобов`язаного, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

в с т а н о в и в :
В провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_6 .

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_6 заявив клопотання, в якому просив виключити з масиву доказів характеристику на його ім`я від 22.03.2018 року за підписом сільського голови ОСОБА_8 , як таку, що містить недостовірні відомості та є очевидно недопустимим доказом і суперечить іншим документам, а також визнати недопустимим доказом судово-психіатричну експертизу № 226. Крім цього просив призначити повторну, більш досконалу судову психіатричну експертизу, з обов`язковим МРТ- дослідженням головного мозку у будь-якому спеціалізованому медичному закладі, окрім КЗ КОР «Обласне психіатрично-наркологічне об`єднання», що знаходиться в

смт. Глеваха Васильківського району Київської області.

Обґрунтовуючи своє клопотання зазначив, що висновок судово-психіатричного експерта № 226 не відповідає ч. 1 п. 6 ст. 102 КПК України та вимогам наказу МОЗ № 865 від 08.05.2018, зареєстрованого в Міністерстві Юстиції України 14.06.2018 за № 719/32171 «Про затвердження порядку проведення судово-психіатричної експертизи», оскільки експертиза проводилась в неповному складі, дослідження проводились поверхнево, без проведення обов`язкових елементів та ґрунтується на недостовірних відомостях зазначених у характеристиці за місцем проживання від 22.03.2018 наданої сільським головою ОСОБА_8 , про те що він зловживає алкогольними напоями та веде антигромадський та антисоціальний спосіб життя та не підтримує із сусідами контакту. Вважає голослівною зазначену в характеристиці вказану інформацію, оскільки він на обліку у лікаря нарколога не перебуває, а із своїми сусідами спілкується, про що в своїх показаннях на досудовому розслідуванні свідки ОСОБА_9 та ОСОБА_10 підтвердили, але прокурором вказані покази цих свідків були вилучені з матеріалів справи, оскільки вони не відповідали характеристиці наданої ОСОБА_8 . Крім того, у висновку експерта зазначено, що він навчався у школі посередньо, після закінчення ПТУ поступив до Київського вищого військово-морського училища, навчання в якому не закінчив. Вважає, що зазначена у висновку експерта інформація щодо його навчання є хибною, оскільки поступити у вищий учбовий заклад при конкурсі на одне учбове місце було 12 чоловік, тому при посередньому навчанні не можливо було б успішно скласти іспити та не зазначено, що він раніше працював в ОВС, хоча ця інформація була наявна в матеріалах справи. Також зазначив, що під час проведення судової психіатричної експертизи не усвідомлював прямого зв`язку між вчиненим ним злочином і травмою голови отриманої напередодні, у вечірній час 20.03.2018. На його думку, саме ця травма голови стала основною причиною скоєння інкримінованого йому злочину.
Захисник обвинуваченого-адвокат ОСОБА_11 підтримала клопотання свого підзахисного з підстав наведених в ньому.
У судовому засіданні прокурор заперечував проти задоволення клопотання ОСОБА_6 посилаючись на його необґрунтованість, оскільки характеристика з місця проживання не є доказом винуватості в інкримінованому йому злочині, а щодо проведення повторної експертизи то обвинувачений не навів належних доказів для її проведення.
Суд, заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши висновок судово-психіатричного експерта № 226 та матеріали кримінального провадження дійшов до наступного висновку.

За змістом ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

У ч. 2 ст. 332 КПК України, визначено, що суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:

1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;

2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу;

3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Частиною 1 статті 242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Відповідно до п.1.2.11 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз). Повторна експертиза проводиться у випадку, якщо висновок первинної експертизи визнано необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або інакше викликає сумніви в його правильності.

Постановою Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30.05.97 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» роз`яснено, що повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб.

У судовому засіданні судом досліджено висновок судово-психіатричного експерта № 226 від 11.04.2018 щодо ОСОБА_6 та встановлено, що ця експертиза проводилась в ході досудового розслідування у відділенні амбулаторних судово-психіатричних експертиз КЗ КОР «ОПНМО» за адресою: Київська область, Васильківський район, смт. Глеваха, експертною комісією у складі лікаря, судово-психіатричного експерта ОСОБА_12 , психолога, судового експерта ОСОБА_13 та лікаря, судового експерта ОСОБА_14 .. Із висновку експерта слідує, що відповіді надано на всі запитання, які були поставлені на вирішення експертизи, а саме, що ОСОБА_6 під час скоєння інкримінованих йому дій на психічні захворювання не страждав, в тому числі не знаходився в тимчасовому хворобливому стані. Під час проведеного обстеження ознак психічного захворювання у ОСОБА_6 не виявлено, він міг і може усвідомлювати свої дії та керувати ними. Примусових заходів медичного характеру він не потребує, на наркоманію не страждає, але страждає на хронічний алкоголізм, тому потребує лікування від алкоголізму, протипоказань для цього у нього не виявлено. Як вбачається з досліджених матеріалів справи, під час досудового розслідування обвинуваченим та стороною захисту клопотань про призначення повторної експертизи не заявлялося.

Організація проведення психіатричної експертизи щодо ОСОБА_6 на момент її проведення, а саме: 11.04.2018 регулювалась наказом Міністерства охорони здоров`я України № 397 від 08.10.2001 «Про затвердження нормативно-правових документів з окремих питань щодо застосування примусових заходів медичного характеру до осіб, які страждають на психічні розлади», який відповідно до наказу Міністерства охорони здоров`я України № 865 від 08.05.2018 «Про затвердження Порядку проведення судово-психіатричної експертизи», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14.06.2018 за № 719/32171 втратив чинність вже після проведення судово-психіатричної експертизи № 226, а тому посилання ОСОБА_6 про порушення експертами наказу № 865 при проведенні відносно нього судової психіатричної експертизи безпідставні.

В даному клопотанні не наведено належних доказів щодо сумнівів у правильності висновків експерта у зв`язку з їх необґрунтованістю, або недоведеністю, не порушено інших питань, не вказано процесуальні норми, які порушено експертом та в чому полягає істотність цих порушень.

Крім того, в ході судового розгляду даного кримінального провадження, будь-яких нових обставин та належних і допустимих доказів щодо зміни психічного стану ОСОБА_6 , які б вказували на необхідність проведення повторної судової психіатричної експертизи судом не здобуто і самим обвинуваченим та його захисником суду не надано.

Як встановлено, жодних даних, які б свідчили про необґрунтованість висновку-судово-психіатричного експерта № 226, на які посилається ОСОБА_6 , або таких, які б викликали сумніви в їх правильності, досліджені матеріали кримінального провадження не містять. Висновки проведеної експертизи є повними, достатньо обґрунтованими, логічними та об`єктивними, надані в межах компетенції експертів, порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи не встановлено, а тому не має підстав для проведення повторної судово-психіатричної експертизи.

Що стосується визнання недопустимими доказами висновку судово-психіатричного експерта № 226 від 11.04.2018 та характеристики за місцем проживання від 22.03.2018, відповідно до вимог ч. 1 ст. 89 КПК України, суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 101, 242, 332, 350, 371, 372 КПК України, суд,-
у х в а л и в:
У задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 про призначення повторної судово-психіатричної експертизи та визнання недопустимими доказами висновок судово-психіатричного експерта № 226 і характеристику з місця проживання - відмовити

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1
судді: ОСОБА_2
ОСОБА_3