УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 червня 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні № 120 201 000 000 002 95 від 26.03.2020, у якому

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець смт Іршанськ Володарсько-Волинського р-ну Житомирської області, громадянин України, українець, з повною середньою освітою, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , не судимий,

підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 286 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене з прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 клопотання слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 18.06.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 286 КК України, відповідно до якої останній 26.03.2020, перебуваючи у стані наркотичного сп`яніння, керуючи автомобілем «Рено», реєстраційний номер НОМЕР_1 , рухаючись проспектом Повітрофлотським у м. Києві, допустив порушення п. 1.3, 1.5, 2.3 «б», 2.9, 10.1, 11.13, 12.1, 12.4, 13.1 Правил дорожнього руху України, внаслідок чого, виїхав на тротуар, де контактував з металевим парканом та бетонною огорожею пішохідного переходу. У результаті вказаних дій пасажир автомобіля «Рено» ОСОБА_7 загинула на місці пригоди.

Слідчий вважав, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового слідства та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні, перешкоджати досудовому розслідуванню іншим чином..

У судовому засіданні прокурор підтримала клопотання, просила його задовольнити з підстав, які у ньому зазначені.

Підозрюваний та його захисник заперечували обґрунтованість висунутої ОСОБА_4 підозри та доведеність стороною обвинувачення зазначених ризиків, оскільки у зв`язку з введенням на території України карантину з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, внутрішньодержавне пересування та виїзд за кордон країни обмежений, що виключає наявні для підозрюваного можливість переховування від органу досудового розсліду4вання. У зв`язку з цим представники сторони захисту просили у задоволенні клопотання відмовити.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, вивчивши надані суду матеріали, дійшов висновку про таке.

У силу ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити, чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри; чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, на які вказує слідчий; чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Також, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» ЄСПЛ зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що необхідні для обґрунтування обвинувального вироку.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність у діях підозрюваного ОСОБА_4 ознак інкримінованого злочину за ч. 2 ст. 286 КК Українпи.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком, у даному випадку, є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя приймає до уваги, що існує певна ймовірність того, що ОСОБА_4 з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину, може вчинити дії з метою ухилення від органу досудового розслідування та суду.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у рішенні «Бекчієв проти Молдови» зазначив, що ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

Слідчий суддя вважає, що на користь існування наведеного ризику свідчить те, що ОСОБА_4 не має міцних соціальних зв`язків, постійного місця роботи, сім`ї та утриманців, тобто тих вагомих стримуючих факторів, які б могли зупинити підозрюваного від вчинення дій з метою переховування.

Характер інкримінованого підозрюваному злочину, який вчинений у стані наркотичного сп`яніння, відомості про причетність ОСОБА_4 до вчинення інших злочинів за ч. 1 ст. 307, ч. 1 ст. 255 КК України, також свідчить про наявність достатніх підстав для критичної оцінки моральних якостей підозрюваного, що підтверджує ймовірність свідомої позапроцесуальної поведінки останнього.

Співставлення негативних наслідків переховування у вигляді можливого ув`язнення підозрюваного у майбутньому з засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводить, що цей ризик є достатньо високим.

Водночас, слідчий суддя не знаходить підтвердженими ризики, що підозрюваний може незаконно впливати на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, оскільки на теперішній час останні допитані.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.

Відповідно до ч.2 ст.181 КПК запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосований лише у разі, якщо особа підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Інкримінований підозрюваному злочин передбачає застосування такого покарання, оскільки за вчинене кримінальне правопорушення за ч. 2 ст. 286 КК України встановлене покарання до восьми років позбавлення волі.

Отже, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, існуючий ризик, пов`язаний з перешкоджанням кримінальному провадженню, приводять слідчого судді до переконання, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки ОСОБА_4 .

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний час доби.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
Клопотання слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та покласти на нього такі обов`язки:

- не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступного дня;

- прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду (в залежності від стадії кримінального провадження);

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання, навчання, роботи та номеру засобу зв`язку;

- утримуватись від спілкування з будь якою особою, визначеною слідчим, прокурором, слідчим суддею, судом або спілкуватись з нею, з дотриманням умов, визначених слідчим, прокурором, слідчим суддею, судом.

Контроль за виконанням ухвали покласти на органи Національної поліції за місцем мешкання ОСОБА_4 .

Строк дії цієї ухвали встановити по 18 серпня 2020 року включно.

На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1