Справа № 754/9391/19
У Х В А Л А
Іменем України

27 червня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , провівши підготовче судове засідання у кримінальному провадженні № 0000745 від 01.02.2019 року відносно

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,
за участю:

прокурора - ОСОБА_4 ,

обвинуваченого - ОСОБА_3 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

законного представника потерпілого - ОСОБА_6

в с т а н о в и в :

В провадженні судді Деснянського районного суду м. Києва перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

В підготовчому судовому засіданні прокурор просить призначити кримінальне провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні,оскільки дотримано норм кримінально-процесуального законодавства та підстав для його повернення прокурору або його закриття не встановлено.
Потерпілий підтримав думку прокурора.
Обвинувачений та захисник не заперечували з приводу призначення кримінального провадження до судового розгляду.
Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому, оскільки, ризики, які були враховані при обранні запобіжного заходу не відпали.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_5 просив відмовити в задоволенні клопотання прокурора з підстав того, що воно є необґрунтованим, просив застосувати до обвинуваченого домашній арешт в певний період доби, для можливості проходження необхідного лікування у зв`язку з хворобою серця.

Законний представник потерпілого підтримав думку прокурора.

Суд, вислухавши думку учасників судового розгляду, які не заперечували з приводу призначення кримінального провадження до судового розгляду, оглянувши обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, приходить до висновку про можливість призначення даного кримінального провадження до судового розгляду, за наступних підстав.

Так, дане кримінальне провадження підсудне Деснянському районному суду м. Києва відповідно до ст. ст. 32, 33 КПК України.

Підстав для прийняття рішення, передбачених п.п.1-4 ч.3 ст. 314 КПК України, не має.

Обвинувальний акт складено відповідно до вимог ст. 291 ч.2 КПК України, тобто він містить відомості, які передбачені пп. 1-9 цієї частини та при його затвердженні прокурором дотримано вимог процесуального закону.

До обвинувального акту додані документи передбачені нормою ст.291 ч.4 КПК України.

Реєстр матеріалів досудового розслідування відповідає вимогам ст. 109 КПК України та містить відомості, передбачені ч.2 цієї статті.

Таким чином, підстав для повернення обвинувального акту прокурору, відповідно до ст. 314 ч.3 п.3 не має.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до такого висновку.
Відповідно до вимог ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Крім того, згідно з положеннями ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.
Як зазначено в ч. 3 ст. 176 КПК України суд відмовляє в застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.
Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Прокурор в судовому засіданні довів обставини, передбачені ст. 194 КПК України, передбачені п.1, п.2 ч. 1 ст. 194 КПК України, однак не довів обставини, передбачені п.3 ч.1 ст. 194 КПК України, а саме недостатність застосування до обвинуваченого ОСОБА_3 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК України домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі, також враховуючи те, що прокурором не доведено недостатність застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, враховуючи особу обвинуваченого, який раніше не судимий, має визначене місце проживання в м. Києві, до обвинуваченого застосовується більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено в клопотанні, а саме у вигляді домашнього арешту, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

В результаті застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту буде досягнута мета забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків і обраний запобіжний захід буде запобігати його спробам переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідків в даному кримінальному провадженні.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 314-317, 181 КПК України, суд,
у х в а л и в :

Кримінальне провадження № 0000745 від 01.02.2019 року відносно ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Деснянського районного суду м. Києва на 19 липня 2019 року на 11.00 год.

Кримінальне провадження розглядати суддею одноособово.

У відкрите судове засідання для розгляду кримінального провадження викликати: прокурора, потерпілого, законного представника потерпілого, захисника, обвинуваченого.

В задоволенні клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_4 про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 - відмовити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, на строк 2 /два/ місяці.

Заборонити ОСОБА_3 до 27 серпня 2019 року відлучатись з квартири АДРЕСА_2 в період часу з 21 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. наступного дня.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_3 обов`язки протягом часу до 27 серпня 2019 року прибувати за кожною вимогою до прокурора чи суду; повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; не спілкуватись з потерпілими та свідками в цьому кримінальному провадженні, за винятком участі в процесуальних діях в присутності слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

Звільнити ОСОБА_3 негайно з під варти в залі суду.

Ухвалу передати через слідчого для виконання до органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий