справа № 439/1860/19
У Х В А Л А
01 червня 2020 року м. Броди

Слідчий суддя - суддя Бродівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Бродівського ВП Золочівського ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 , про тимчасовий доступ до документів,

в с т а н о в и в:
27.05.2020 року у Бродівський районний суд Львівської області поступило клопотання старшого слідчого СВ Бродівського ВП Золочівського ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором, у якому він просить суд надати тимчасовий доступ до оригіналу документа, а саме: акту розписки від 01.05.2010 року, який знаходиться у ІНФОРМАЦІЯ_1 , юридична адреса: АДРЕСА_1 у матеріалах цивільної справи №439/1683/18 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 з можливістю його вилучення на час проведення судово-почеркознавчого експертизи.
Подане клопотання мотивує тим, що в 2012 році невстановленою особою, шляхом подані у ІНФОРМАЦІЯ_2 використано підроблене рішення Загальних зборів Засновників від 23 лютого 2012 року про обрання директором ТзОВ « ІНФОРМАЦІЯ_3 » ОСОБА_6 (ідентифікаційний код юридичної особи НОМЕР_1 ), використовуючи вказане незаконне рішення в період з 2012 до 2018 року, невідомою особою складено завідомо фіктивні угоди про надання послуг між ТзОВ « ІНФОРМАЦІЯ_4 », яке виступали надавачами послуг і ФОП ОСОБА_7 , який ці послуги отримував, а також ТзОВ " ІНФОРМАЦІЯ_3 ", яке виступала орендодавцем майна та обладнання для ФОП ОСОБА_7 . Дані фіктивні угоди використовувались для безпідставного перерахунку грошових коштів з розрахункового рахунку ФОП ОСОБА_7 на розрахункові рахунки ТзОВ " ІНФОРМАЦІЯ_3 " та ТзОВ « ІНФОРМАЦІЯ_4 » . Такими протиправними діями завдано ФОП ОСОБА_7 матеріальної шкоди у великих розмірах.

13 листопада 2018 року слідчим відділенням Личаківського ВП ГУНП у Львівській області розпочато кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.190 ч.3 КК України.

Крім того, 13 листопада 2019 року у Бродівський ВП Золочівського ВП ГУНП у Львівській області надійшла письмова заява громадянина ОСОБА_7 про те, що восени 2018 року громадянин ОСОБА_4 використав завідомо підроблений документ, а саме Акт розписку про отримання грошових коштів від 01.05.2010 року.

13 листопада 2019 року слідчим відділенням Бродівського ВП Золочівського ВП ГУНП у Львівській області за даним фактом розпочато кримінальне провадження № 0000624 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.358 ч.4 КК України.

Кримінальні провадження № 0003091 від 13.11.2018 року та № 0000624 від 13.11.2019 року об`єднані в одне провадження.

13 листопада 2019 року допитаний в якості свідка ОСОБА_7 показав, що восени 2018 року громадянин ОСОБА_8 звернувся у суд із позовною заявою про стягнення з нього безпідставно набутих коштів. У матеріалах цієї цивільної справи № 439/1683/18 знаходиться оригінал акту-розписки від 01.05.2010 року. ОСОБА_7 будь-яких грошових коштів від громадянина ОСОБА_4 не отримував. Під час ознайомлення з цим актом розписки ОСОБА_7 встановив, що підпис у цьому документі виконаний від його імені виконано не ним, а іншою особою.

14 лютого 2020 року за клопотанням потерпілого ОСОБА_7 призначено судово-почеркознавчу експертизу підпису ОСОБА_7 з метою встановлення чи виконано підпис на акті розписці від 01.05.2010 року громадянином ОСОБА_7 .. На виконання експертизи скеровано копію акту розписки від 01.05.2010 року.

З висновку судово-почеркознавчої експертизи № 21.02.2020 року № 107/134 вбачається, що відповідно до наказу МЮ України № 53/5 від 08.10.1998 року та у відповідності до методичного листа ІНФОРМАЦІЯ_5 за вих. № 19/1-2534 від 03.04.2013 року «Особливості проведення технічних експертиз реквізитів документів та почеркознавчих експертиз рукописних записів (підписів) у технічних зображеннях документів» м.Київ-2012 для проведення почеркознавчої експертизи надаються оригінали документів.

Згідно методики проведення почеркознавчих експертиз та досліджень по електрофотокопіям провести не являється можливим, оскількив електрофотокопіях не відображено комплексне стійких діагностичних та ідентифікаційних ознак почерку (підпису) виконавця (не відображаються чіткі ідентифікаційні ознаки, або ж ідентифікаційні ознаки набувають спотвореного вигляду), які притаманні оригіналові і неможливо визначити чи вони з`явились під впливом збиваючих факторів (виконання в темноті, на холоді, під впливом хвороби, психоемоційних факторів, психофізичних станів, умисно зміненим почерком та ін…..), або ж їхня поява обумовлена електрофотографічним (чи іншим комп`ютерним способом нанесення зображення) способом виконання досліджуваного зображення;по електрофотографічному зображенні також неможливо в окремому дослідженні встановити можливість попередньої технічної підготовки документів, чи підписів (підробка підписів на око, на просвіт, через копірку, нанесення зображень підпису факсиміле і т.д.), або ж монтажу вигаданого документа з окремих частин інших достовірних документів (з використанням комп`ютерних програм), яка згідно методики дослідження, є обов`язковою при почеркознавчому дослідженні їх оригіналів.

Слідчий зазначає, що неможливість вирішити вище вказані питання при почеркознавчому дослідженні електрофотокопій, може привести експерта до хибного висновку.

В зв`язку з цим повне та всеохоплююче вирішення почеркознавчих питань можливо провести лише по оригіналах документів.

З врахуванням цього експертизою не вирішено питання чи виконано підпис на копії акті-розписки від 01.05.2010 року громадянином ОСОБА_7 .

З показів свідка ОСОБА_9 , спеціаліста в галузі почеркознавства вбачається, що в межах цивільного провадження він мав змогу досліджувати підпис, який був використаний в якості оригіналу для електрофотоскопічного зображення підпису від імені ОСОБА_7 , розташованого у графі «Кошти отримав» електрофотографічної копії Акту розписки від 01.05.2010 року. При проведенні порівняльного дослідження вказаного вище підпису від імені ОСОБА_7 із наданими зразками підписів ОСОБА_7 , він встановив, що при виконанні окремих фрагментів досліджуваного підпису проглядається звивистість рухів, порушена почерговість виконання окремих елементів підпису. А це суттєві розбіжності, які, на його думку, вказують, що підпис від імені ОСОБА_7 , розташований у графі «Кошти отримав» Акту розписки від 01.05.2010 року, виконаний не громадянином ОСОБА_7 , а іншою особою з наслідуванням істинного підпису останнього.

30 березня 2020 року слідчим суддею ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_1 відмовлено у тимчасовому доступі до матеріалів цивільної справи №439/1683/18 за позовом громадянина ОСОБА_4 до громадянина ОСОБА_7 з можливістю вилучення акту розписки від 01.05.2010 року вважаючи, що клопотання не відповідає вимогам ст.160 КПК України та слідчим не доведено обставини передбачені ст.160 КПК України.
22 травня 2020 року від захисників ОСОБА_10 та ОСОБА_11 представників потерпілого ОСОБА_7 надійшло клопотання до слідчого звернутись до ІНФОРМАЦІЯ_6 , із клопотанням про надання в розпорядження органу досудового розслідування, а зокрема слідчого оригіналу акту-розписки про отримання грошових коштів від 01 травня 2010 року для проведення незалежної судової криміналістичної почеркознавчої експертизи. Провести судову криміналістично-почеркознавчу експертизу оригіналу акту розписки про отримання грошових коштів від 01 травня 2010 року з метою встановлення автентичності підписів підписантів. Клопотання представників потерпілого задоволено.
Виходячи з вищенаведеного слідчий зазначає, що відповідно до судово-почеркознавчої експертизи проведення почеркознавчого дослідження підпису по електрофотокопіях неможливе та показів свідка ОСОБА_9 , який вказує на відмінності підписів у електрофотокопії акту розписки від 01.05.2010 року та підписів ОСОБА_7 слідство вважає за обов`язок судово-почеркознавчого дослідження вказаного документа. З метою досягнення повноти, всебічності та неупередженості досудового розслідування, а також ефективності та дієвості кримінального провадження, виникла необхідність отримати тимчасовий доступ до вказаного вище документа, а саме акту розписки від 01.05.2010 року, який знаходиться у ІНФОРМАЦІЯ_1 , юридична адреса: АДРЕСА_1 у матеріалах цивільної справи №439/1683/18 за позовом громадянина ОСОБА_4 до громадянина ОСОБА_7 , із можливістю вилучення оригіналу акту розписки від 01.05.2010 року на час проведення судово-почеркознавчої експертизи.
Крім цього, в клопотанні слідчий вказує на те, що слідство не володіє іншими слідчими та процесуальними можливостями для отримання та подальшого дослідження вказаного документа, що унеможливлює подальший хід досудового розслідування. Отримання та подальше дослідження оригіналу акту розписки від 01.05.2010 року дасть можливість встановити істину у кримінальному провадженні.
На час розгляду клопотання до суду не з`явився слідчий однак подав до суду заяву, щоб розгляд клопотання проводити без його участі та просить клопотання задоволити.

Враховуючи вимоги ч.1 ст. 107 КПК України та, зважаючи на відсутність клопотань від учасників процесуальної дії про застосування технічних засобів фіксування, тому фіксування розгляду поданого клопотання за допомогою технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши та оцінивши додані до клопотання документи, вважаю, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та, у разі прийняття відповідного рішення слідчим суддею, судом, вилучити їх (здійснити їх виїмку). Тимчасовий доступ до речей і документів здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, суду.

Відповідно дост. 160 КПК України, сторони кримінального провадження мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження із клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, за винятком зазначених у статті 161цього Кодексу. Слідчий має право звернутися із зазначеним клопотанням за погодженням з прокурором. У клопотанні зазначаються: 1) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у звязку з яким подається клопотання; 2) правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) речі і документи, тимчасовий доступ до яких планується отримати; 4) підстави вважати, що речі і документи перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи; 5) значення речей і документів для встановлення обставин у кримінальному провадженні; 6) можливість використання як доказів відомостей, що містяться в речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів, у випадку подання клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю; 7) обґрунтування необхідності вилучення речей і документів, якщо відповідне питання порушується стороною кримінального провадження.

Судом встановлено, що на час звернення старшого слідчого ОСОБА_3 до суду із даним клопотанням на розгляді Бродівського районного суду Львівської області перебуває цивільна справа № 439/1683/18 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про стягнення безпідставно набутих коштів. Розгляд даної справи триває. У цивільній справі заявлено клопотання про призначення комплексної судової почеркознавчої експертизи з визначенням давності виконання документа.
Відповідно до пункту 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 13 червня 2007 року N 8 суддя не зобов`язаний давати будь-які пояснення щодо розглянутих справ або справ, які знаходяться в його провадженні, а також надавати їх будь-кому для ознайомлення, крім випадків і порядку, передбачених законом.
Порушенням принципів самостійності судів та незалежності суддів слід визнавати, зокрема, витребування від судді пояснень з питань, які підлягають чи були предметом обговорення у нарадчій кімнаті або спроби розкриття таємниці постановлення рішення в інший спосіб, витребовування чи вилучення судових справ, розгляд яких не завершено, а також отримання матеріалів судових справ (копій документів, які містяться у справі, виписок з неї тощо) з порушенням встановленого законом порядку (неповноважним суб`єктом, без належного документального оформлення тощо).
Вилучення матеріалів судових справ, які перебувають у провадженні суду будь-якої юрисдикції, органами досудового розслідування не ґрунтується на кримінальному процесуальному законі та може бути передумовою грубого порушення прав учасників такого судового провадження. Саме тому виїмка матеріалів судової справи або їх окремих частин є винятковою процесуальною дією, яка може бути здійснена лише у тому випадку, якщо потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи.
Також з огляду на те, що незалежність суддів є складовою права на справедливий суд, потрібно враховувати, що не може бути виправданим потребами досудового розслідування застосування заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема тимчасовий доступ до речей і документів, а також отримання матеріалів судових справ (копій документів, які містяться у справі, тощо) щодо справ, які перебувають у провадженні судді, або справ, розгляд яких не є завершеним (рішення у справі не набрало законної сили; справа переглядається в апеляційному чи касаційному порядку, за нововиявленими обставинами; не вичерпані всі процесуальні можливості оскарження судових рішень).
У разі звернення слідчого за погодженням з прокурором чи прокурора із клопотанням про надання тимчасового доступу до матеріалів справи відповідної судової юрисдикції слідчий суддя вправі надати тимчасовий доступ лише для ознайомлення з матеріалами справи, виготовлення їх копії, виписки. Вилучення матеріалів судових справ не допускається. При цьому, у виняткових випадках для проведення судових експертиз із матеріалів судових справ можуть вилучатися лише оригінали документів, які існують в одному екземплярі або якщо отримати інший екземпляр неможливо, з одночасною заміною вилученого документа його копією.
Враховуючи стадію розгляду цивільної справи тимчасовий доступ до матеріалів якої просить слідчий, також наявність нерозглянутих клопотань, які надійшли від сторін, зокрема, клопотання про призначення комплексної судової почеркознавчої експертизи з визначення давності виконання документа - акту розписки від 01.05.2010 року, тому слідчий суддя вважає, що вилучення оригіналу документа, а саме акту розписки від 01.05.2010 року із справи, яка перебуває у провадженні суду, робить неможливим її подальший розгляд, що порушує право громадян на судовий захист, закріплене Конституцією України.

На підставі викладеного, керуючись ст.107, ст.ст.160-166, КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :
В задоволенні клопотання старшого слідчого слідчого відділення Бродівського ВП Золочівського ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 про тимчасовий доступ до документів відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1