Справа № 444/236/20
Провадження № 1-кс/444/151/2020
УХВАЛА
слідчого судді
17 березня 2020 року м. Жовква
Слідчий суддя Жовківського районного суду Львівської області ОСОБА_1 секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Жовква клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Жовківського районного суду Львівської області від 27.01.2020 р.,

ВСТАНОВИВ:

Заявник просить скасувати арешт, накладений ухвалою Жовківського районного суду Львівської області від 27 січня 2020 року (справа №444/236/20, провадження №1-кс/444/46/2020), майна, а саме автомобіля марки Урал 43202, д.н.з. НОМЕР_1 , ключі до нього та свідоцтво про реєстрацію т/з.
В обгрунтування своїх вимог прокликається на те, що ухвалою Жовківського районного суду Львівської області від 27 січня 2020 року було задоволено клопотання слідчого ОСОБА_5 яке погоджено прокурором ОСОБА_3 про накладення арешту та задоволено і накладено арешт на майно у кримінальному проваджені № 0000040 від 23.01.2020року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. І ст. 246 КК
України, на автомобіль Урал 43202, д.н.з. НОМЕР_1 , ключі до вказаного автомобіля,
свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , на лісоматеріали соснової
породи 30 шт. на яку немає відповідної документації та власник якої на даний час не встановлений. Вважає, що станом на даний час після з`явсування обставин справи арешт майна на даний час є необгрунтованим. Кримінальне провадження зареєстроване за ч. 1 ст. 246 КК України за формальним складом. Матеріальна шкода нікому не заподіяна, що виключає можливість заявити цивільний позов. Стаття 246 КК Україна, за якою зареєстроване дане кримінальне провадження, передбачає кримінальну відповідальність за незаконну порубку дерев і чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, що заподіяло істотну шкоду, а також вчинення
таких дій у заповідниках або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, або в інших особливо охоронюваних лісах. У цій статті істотною шкодою вважається така шкода, яка у двадцять і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян (від 19 210 грн. і більше), або інша істотна шкода, завдана навколишньому природному середовищу в частині забезпечення ефективної охорони, належного захисту, раціонального використання та відтворення лісів. Однак відповідно до розрахунку шкоди ДП «Жовківського лісового господарства» - яка
визначена в даному кримінальному провадженні становить - по цінах верхнього складу -
9032,81грн., по цінах нижнього складу - 10601,09грн. Арешт майна можливий у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні, в даному випадку позов не заявлено. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, а автомобіль знаходиться у власності добросовісного набувача, який використовується юридичною особою ПП "Давид" у господарській діяльностію. Автотранспорт на який накладено арешт знаходиться в оренді юридичної особи та використовувався для внутрішнього переміщення лісоматеріалів, які належать ПП «Давид».
Заявник в судовому засіданні клопотаня підтримав з підстав наведених у ньому, просив таке задовольнити.
Слідча ОСОБА_5 про час та місце розгляду клопотання повідомлена належним чином, що стверджується матеріалами справи, однак в судове засідання 17.03.2020 р. не прибула, хоча в судове засідання яке мало відбутися у даній справі 28.02.2020 р. подала заяву про розгляд клопотання у її відсутності, щодо скасування арешту автомобіля марки Урал р.н.з. НОМЕР_1 - заперечує. А тому суд вважає за можливе розгляд клопотання провести у відсутності слідчого.
Прокурор в судовому засіданні не заперечив проти задоволення клопотання, просив таке задовольнити, оскільки на даний час відпала потреба у застосуванні такого заходу як арешт автомобіля марки Урал р.н.з. НОМЕР_1 , ключів до нього та свідоцтва про реєстрацію т/з. Додатково пояснив, що даний т/з використовується приватним підприємством "Давид", яка має у користуванні лише один автомобіль і таке втручання, як арешт зазначеного т/з може негативно вплинути на роботу підприємства.
З`ясувавши обставини справи, слід дійти наступного висновку.
Ухвалою Жовківського районного суду Львівської області від 27 січня 2020 року (справа №444/236/20, провадження №1-кс/444/46/2020), накладено арешт на майно, а саме автомобіль марки Урал 43202, д.н.з. НОМЕР_1 , ключі до нього та свідоцтво про реєстрацію т/з.
Власником такого майна являється ОСОБА_6 .
Заявник ОСОБА_4 має генеральне доручення на вказаний т/з.
Згідно договору оренди від 20.04.2019 р., орендодавець ОСОБА_4 передав в тимчасове користування т/з Урал 43202, д.н.з. НОМЕР_1 ПП "Давид" в особі директора ОСОБА_7 .
Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається зокрема з метою забезпечення збереження речових доказів, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).
За правилами ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ст. 246 КК Україна, за якою зареєстроване дане кримінальне провадження, таке передбачає кримінальну відповідальність за незаконну порубку дерев і чагарників у лісах,
захисних та інших лісових насадженнях, що заподіяло істотну шкоду, а також вчинення
таких дій у заповідниках або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, або в
інших особливо охоронюваних лісах. У цій статті істотною шкодою вважається така шкода, яка у двадцять і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян (від 19 210 грн. і більше), або інша істотна шкода, завдана навколишньому природному середовищу в частині забезпечення ефективної охорони, належного захисту, раціонального використання та відтворення лісів.
Однак, як вбачається із розрахунку шкоди ДП «Жовківського лісового господарства» - яка
визначена в даному кримінальному провадженні становить - по цінах верхнього складу -
9032,81грн., по цінах нижнього складу - 10601,09 грн.
Статтею 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних
свобод, прийнятого Парижі 20 березня 1952 року, було гарантовано захист права власності. Згідно з нею, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм
майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.
Будь-яке втручання з боку представників влади в безперешкодне користування
особою своїм майном повинне бути «законним». Представники органів державної влади мають право контролювати використання майна лише на підставі законів. Таке втручання має бути законним і не свавільним («Фрізен гроти Російської Федерації» від 24 березня 2005
р., «Бакланов проти Російської Федерації», "Коновалов проти
Російської Федерації»). У справі «Ісмаілов проти Росії» (п. 38
рішення від 16 жовтня/2008 р.) ЄСПЛ встановив, що «для того, щоб втручання вважалося
пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і
надмірний тягар для особи».
Враховучи те, що процесуальний прокурор в даному кримінальному провадженні не заперечив проти скасування арешту майна з тих підстав, що на даний час відсутні підстави для арешту даного т/з та документів на нього, оскільки відпала потреба в застосуванні такого арешту майна, а також враховуючи, що відсутні будь-які докази які б вказували на можливість приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження вказаного майна, а тому слідчий суддя прийшов до переконання, що в подальшому відпала потреба у застосуванні арешту майна.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задоволити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою Жовківського районного суду Львівської області від 27 січня 2020 року (справа №444/236/20, провадження №1-кс/444/46/2020), у кримінальному провадженні № 0000040 від 23.01.2020 р. за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, а саме вантажний автомобіль марким Урал 43202 д.н.з. НОМЕР_1 , ключі до вказаного автомобіля, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 .

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду протягом 5-ти діб з часу її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1