УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 420 191 103 500 001 29 відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Бердянськ Запорізької області, громадянина України, із середньою освітою, не одруженого, військовослужбовця ВЧ НОМЕР_1 , раніше не судимого зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1,2 ст. 307 КК України,

в с т а н о в и в :

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

На обґрунтування клопотання слідчим зазначено, що 01.11.2019 ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ч.1,2 ст.307 КК України, а саме: у незаконному придбанні, перевезенні, зберіганні з метою збуту та незаконному збуті особливо небезпечного наркотичного засобу, вчиненого групою осіб.

01.11.2019 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави.

Постановою прокурора Київського гарнізону від 23.12.2019 строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців тобто до 01.02.2019.

На переконання слідчого, раніше існуючі ризики не зменшилися, перебуваючи на свободі, підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні, а також іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

Оскільки строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 закінчується 29.12.2019, однак завершити досудове розслідування до встановленого строку не можливо, так як у кримінальному провадженні необхідно виконати ряд слідчих та процесуальних дій, у зв`язку з цим слідчий просив продовжити строк тримання підозрюваного під вартою на 30 діб в межах строку досудового розслідування з визначенням розміру застави, що становить 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У судовому засіданні прокурор підтримав доводи викладенні у клопотанні, просив клопотання задовольнити з наведених у ньому підстав.

Захисник та підозрюваний заперечували проти продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оспорювали наявність реальних ризиків на які посилався слідчий вважаючи клопотання необґрунтованим, просили застосувати інший більш мякий запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Заслухавши сторони кримінального провадження, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст.199 КПК України підставами для продовження строку тримання під вартою є наявність раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також неможливість завершення досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Так, 31.10.2019 ОСОБА_5 було затримано на підставі ст..208 КПК України. 01.11.2019 ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ч.1,2 ст.307 КК України.

Надані до матеріалів кримінального провадження докази: протоколи огляду, протоколи допиту, висновком експерта та інші, які у своїй сукупності в достатній мірі для даної стадії розгляду підтверджують обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1,2 ст.307 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави, що становить 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб строком до 29.12.2019.

Вказаною ухвалою визнано, що ризиками неналежної процесуальної поведінки є можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, а також іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

Вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою, суд врахував наявність ризиків, передбачених пунктами 1 ч.1 ст.177 КПК, а також тяжкість покарання у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , його вік, стан здоров`я, те, що він не одружений, є раніше не судимий, з урахуванням інших даних що характеризують особу підозрюваного,а також з огляду на суспільну небезпечність самого кримінального правопорушення в якому він підозрюється та його наслідки, аналізуючи наведене у сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що докази та обставини на які посилався слідчий у клопотанні, давали достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, а також іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

Наведене вище нівелює доводи захисника про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та свідчить про відсутність підстав для застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Постановою прокурора Київського гарнізону від 23.12.2019 строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців тобто до 01.02.2019.

Слідчим наведений перелік слідчих та процесуальних дій, без проведення яких закінчення досудового розслідування не є можливим.

Отже, існують передбачені законом підстави для продовження строку тримання підозрюваного під вартою в межах строку досудового розслідування.

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України при визначенні розміру застави слідчим суддею враховане наступне.
Щодо зазначення слідчим у клопотанні конкретного розміру застави, який вимагається в призначенні підозрюваному, то слід відмітити, що у відповідності до принципу законності, обумовленому ст.9 КПК України то під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор та слідчий зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, окрім того, вказані особи повинні діяти у межах наданих повноважень.
У відповідності до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного. Таким чином, конкретна вказівка на розмір застави у клопотанні з яким звертається слідчий та в наступному погоджується прокурором суперечить вимогам кримінального процесуального закону.
Окрім того, законодавець, передбачаючи такий вид запобіжного заходу як заставу, метою його застосування визначає забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, що передбачено ст. 182 КПК України. У будь-якому разі розмір застави має бути спів мірним та розумним, та не бути важелем або чинником, який унеможливлює з моменту визначення розміру застави його внесення підозрюваним. Не дотримання зазначених положень може стати суттєвим порушенням норм кримінального процесуального закону, і як наслідок прав та свобод громадян, що неодноразово підтверджувалось численними рішеннями Європейського суду з прав людини, які є часткою національного законодавства.
Таким чином слідчим суддею не приймаються до уваги клопотання слідчого щодо конкретного визначення розміру застави, який визначається ними поза розумним розміром.
З урахуванням наведеного, слідчий суддя вважає за можливим зменшити розмір застави визначений за попереднім судовим рішенням, враховуючи данні про особу підозрюваного, його вік, майновий та сімейний стан, обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється останній, а тому вважає за доцільне та співмірним визначити підозрюваному заставу в розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки саме такий розмір застави є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, і таким, що не суперечить положенням ч. 5 ст. 182 КПК України та вимогам ст.ст. 178, 182,183 КПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 183, 193, 196, 197 КПК України,

у х в а л и в :

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_6 задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до 24.01.2020 включно.

Визначити ОСОБА_5 заставу у розмірі 57 630 (п`ятдесят сім тисяч шістсот тридцять) грн.

Застава вноситься підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави отримувач: ТУДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ р/р UA5112089. Призначення платежу: застава за (П.І.Б) згідно ухвали суду (назва суду) від (дата) по справі №, внесені (П.І.Б особи, що вносить заставу).

Документ, що підтверджує внесення застави, надається слідчому, а також адміністрації СІЗО.

У разі внесення застави у визначеному судом розмірі вважається, що до підозрюваного обрано запобіжний захід у виді застави.

Покласти на ОСОБА_5 випадку внесення застави обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання чи

роботи;

- здати закордонний паспорт чи інший документ, що надає право виїзду за межі

України на зберігання до відповідного органу державної влади;

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

У разі звернення застави в дохід держави, слідчий суддя, суд, вирішує питання про застосування іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником на протязі п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Повний текст ухвали виготовлений 26.12.2019.

Слідчий суддя ОСОБА_1