Справа № 304/557/17
УХВАЛА
09 січня 2020 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області:
у складі колегії суддів:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
з участю секретаря ОСОБА_4
з участю прокурора ОСОБА_5
з участю обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7
з участю захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_9
з участю потерпілого ОСОБА_10
розглянувши у відкритому судовому засіданні об`єднане кримінальне провадження №304/557/17, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000193 від 18.05.2017 року, про обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 3, 5 ст. 185 КК України та кримінальне провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000104 від 14.03.2017 року, про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 3, 5 ст. 185 КК України (єдиний унікальний номер судової справи 304/557/17),
ВСТАНОВИВ:
В провадженні суду знаходиться об`єднане кримінальне провадження №304/557/17, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000193 від 18.05.2017 року, про обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 3, 5 ст. 185 КК України та кримінальне провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000104 від 14.03.2017 року, про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 3, 5 ст. 185 КК України.

Прокурор ОСОБА_11 в судовому засіданні заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з тих підстав, що строк дії продовженого запобіжного заходу ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 15.11.2019 року обвинуваченому ОСОБА_7 закінчується 13 січня 2020 року. Підставою для продовження даного запобіжного заходу є наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Заслухавши пояснення прокурора з даного приводу, обвинуваченого, його захисника, які заперечили проти продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просили суд обрати більш м`яких вид запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, дослідивши матеріали кримінального провадження та з метою уникнення ризиків, передбачених ст.177 КПК України, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

У відповідності до вимог ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України., а саме запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Будь яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою в судовому засіданні не встановлено.

Суду не надано достатньо доказів обставин, які свідчать про наявність необґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінальних правопорушень та наявність підстав вважати, що ОСОБА_7 залишаючись на волі, не буде ухилятись від суду.

Крім того, на переконання суду, наявні підстави для продовження строку тримання обвинуваченому ОСОБА_7 під вартою, що обумовлено необхідністю судового розслідування у кримінальному провадженні та відсутністю на даний час підстав для зміни запобіжного заходу з триманням під вартою на більш м`який запобіжний захід.

Судом приймається до уваги наявність обґрунтованої підозри про вчинення обвинуваченим, інкримінованих злочинів, один з яких згідно ст.12 КК України відноситься до особливо тяжкого злочину, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцять років з конфіскацією майна.

Перевіряючи доводи прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, суд приходить до висновку про наявність підстав вважати, що з огляду на обставини кримінального провадження та тяжкість інкримінованого обвинуваченому правопорушення, на даний час існує ризики того, що обвинувачений ОСОБА_7 може переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Із поданого клопотання прокурора вбачається, що метою подовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , є забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а оскільки ОСОБА_7 під час досудового розслідування перешкоджав кримінальному провадженню, а саме тривалий час уникав зустрічі з працівниками правоохоронних органів, та з метою уникнення покарання переховувався від органів досудового розслідування - 17.05.2017 року о 21.47 год., на через пропускний пост Харків Пасажирський виїхав за межі території України в Російську Федерацію на поїзді Харків-Москва, і тому за місцем проживання тривалий час був відсутній, хоча 27.03.2017 року відносно нього було обрано запобіжних захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, що підтверджується повідомленням начальника Ужгородського відділу поліції ГУ НП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_12 , то існують підстави вважати, що перебуваючи на волі він продовжить вчиняти аналогічні дії, що унеможливить розгляд кримінального провадження судом у розумні строки. При цьому його було затримано лише 23.05.2019 на КПП «Ужгород - Вишнє Нємєцьке» при спробі покинути територію України, що знову ж таки свідчить про наміри обвинуваченого переховуватись.

Крім того обвинувачений ОСОБА_7 , постійного місця роботи немає, по місцю проживання характеризується посередньо, а також враховуючи те, що ОСОБА_7 може незаконно впливати на свідків, знищити та спотворити будь які із речей, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, може повторно вчинити новий злочин, а також переховуватись від суду з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності. Вказані ризики продовжують існувати і на даний час.

Також слід зазначити, що ухвалою від 27.03.2017 відносно обвинуваченого ОСОБА_7 було застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком дії до 26.05.2017, однак такий ним було порушено, оскільки 17.05.2018 при перевірці за місцем проживання він був відсутній, а в подальшому було встановлено, що ОСОБА_7 покинув територію України.

Крім того, стороною захисту не надано будь яких доказів на підтвердження того, що ризик переховування цього обвинуваченого, а також ризик його впливу на інших учасників процесу, або взагалі перестали існувати, або зменшилися настільки, що й такий запобіжний захід як інший не пов`язаний із позбавленням волі здатний їм запобігти, а тому підстав для зміни застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на інший не пов`язаний із позбавленням волі суд не вбачає.

Таким чином, будь яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для зміни стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжного заходу із тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід, судом не встановлено. Переконливих доказів на підтвердження обставин, які б вказували на зменшення або зникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які приймались до уваги при обранні та продовженні ОСОБА_7 запобіжного заходу суду не надано.

Враховуючи вищевикладене, приймаючи до уваги те, що судове провадження щодо обвинуваченого ОСОБА_7 триває, підстав для зміни чи скасування обраного запобіжного заходу не має, враховуючи, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні злочинів, один з яких згідно ст.12 КК України відноситься до особливо тяжкого злочину, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцять років з конфіскацією майна, обвинувачений може переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків у даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. Також, оцінюючи в сукупності всі обставини передбачені ст. 178 КПК України, колегія суддів приходить до висновку про доцільність продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_7 .

Керуючись ст.ст. 176-178, 331, 369-372, 392 КПК України,
ПОСТАНОВИВ:
Продовжити дію запобіжного заходу ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у виді тримання під вартою до 60 днів, а саме датою закінчення тримання під вартою є 06 березня 2020 року.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору і надіслати начальнику ДУ «Закарпатська установа виконання покарань №9».

На ухвалу може бути подана апеляція протягом семи днів, починаючи з наступної дня після її проголошення до Закарпатського апеляційного суду.
Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3