Справа № 953/8240/20
н/п 1-кс/953/5261/20
"03" липня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
01 липня 2020 до суду надійшло клопотання прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, належне ОСОБА_4 , вилучене 24.06.2020 при обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .
24.06.2020 при обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , провеному на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 27.05.2020, - вилучене майно, яке прокурор просить арештувати.
Прокурор до судового засідання не з`явився, подав заяву, в якій клопотання підтримав, просив його задовольнити, справу розглянути за своєї відсутності.
Власник майна, його представник до судового засідання не з`явились, подали заяви, в яких проти задоволення клопотання не заперечували, просили справу розглянути за своєї відсутності.
Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання, витяг з ЄРДР, доходить наступного:
Первісно клопотання про арешт майна надійшло до суду 26.06.2020. Ухвалою слідчого судді від 26.06.2020 клопотання повернуте прокурору в порядку ст. 172 КПК України. Вказана вище ухвала одержана процесуальним керівником 30.06.2020 о 15.25. Зважаючи, на викладене та повторну подачу прокурором клопотання з усунутими недоліками 01.07.2020, строк звернення не пропущений, а тому слідчий суддя розглядає клопотання по суті.
24.06.2020 при обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , провеному на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 27.05.2020, - вилучене майно, яке прокурор просить арештувати.
Відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину…Завданням арешту майна є запобігання можливості приховування, знищення, використання, перетворення, пресування та відчуження майна. З метою забезпечення схоронності речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
При тому, ст. 98 КПК України визначає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна в порядку п.1 ч.2 ст.170 КПК України, слідчий суддя повинен враховувати можливість використання майна, як доказу у кримінальному провадженні.
Вилучене при обшуку майно може містити на собі сліди кримінального правопорушення або інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому клопотання підлягає задоволенню.
У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, за неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання не здійснюється.
Керуючись ст. ст. 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити.
Зберігання арештованого майна здійснювати в порядку, передбаченому Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012р. «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження» - у кімнаті зберігання речових доказів СУ ГУНП в Харківській області.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, відсутніми при проголошенні в той же строк з моменту отримання її копії.

Слідчий суддя: