провадження № 1-кс/243/560/2020
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 квітня 2020 року м. Слов`янськ

Слідчий суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_1 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

представника заявника адвоката ОСОБА_4

розглянувши у судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду №7 м. Слов`янська клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В :

У березні 2020 року до Слов`янського міськрайонного суду звернулась ОСОБА_5 з клопотанням про скасування арешту майна, обґрунтувавши свої вимоги тим, що 18.08.2019 року слідчий суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_6 задовольнив клопотання слідчого СВ Слов`янського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області ОСОБА_7 про арешт майна, наклав арешт шляхом заборони на відчуження, розпорядження та користування майном, а саме: на пожежний автомобіль ГАЗ 5312, номер шасі: НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 та свідоцтво НОМЕР_3 про реєстрацію вказаного транспортного засобу, враховуючи, що за кримінальним провадженням №0000277 від 07.02.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 191 КК України, в межах якого було накладено арешт на автомобіль, про підозру нікому не повідомлено, просить слідчого суддю скасувати арешт автомобіля ГАЗ 5312 реєстраційний номер НОМЕР_2 , номер шасі: НОМЕР_1 .

Заявник до суду не з`явилась, про час, дату та місце розгляду клопотання повідомлялась належним чином, її неявка не перешкоджає розгляду клопотання за участю її представника.

Представник заявника адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав заявлені вимоги та просив їх задовольнити.

Прокурор, в судовому засіданні просила у задоволені клопотання відмовити, оскільки при його подачі порушено правила підсудності.

Вислухавши сторін, вивчивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Так, відповідно до ухвали слідчого судді Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 29.08.2019 року, накладено арешт шляхом заборони на відчуження, розпорядження та користування майном, а саме: на пожежний автомобіль ГАЗ 5312, номер шасі: НОМЕР_4 , державний номер НОМЕР_5 та свідоцтво НОМЕР_3 про реєстрацію вказаного транспортного засобу.

Крім того, з зазначеної ухвали слідчого судді вбачаться, що відповідно до листів Регіонального сервісного центру в Донецькій області № 31/5-12182 від 06 грудня 2018 року, Територіального сервісного центру 1443 РСЦ МВС в Донецькій області № 31/5-1443-2475 від 30 липня 2019 року, № 31/5-1443-2791 від 27 серпня 2019 року слідує, що автомобіль марки ГАЗ 5312, номерний знак НОМЕР_6 , шасі НОМЕР_4 , рік випуску 1987, був зареєстрований на ім`я ВАТ «Слов`янське хлібоприймальне підприємство». 25.10.2016 року в ТСЦ № 1443 РСЦ МВС в Донецькій області на підставі заяви ОСОБА_4 автомобіль марки ГАЗ 5312, державний номерний знак НОМЕР_6 , був перереєстрований в зв`язку з втратою свідоцтва про реєстрацію та зміною державного номерного знаку на НОМЕР_7 , після чого автомобіль перереєстрований 17.03.2017 року у ТСЦ 1242 м. Дніпропетровськ за договором купівлі-продажу 5692/17/000218 від 20.01.2017 року на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , з видачею номерних знаків НОМЕР_5 і станом на 15 годину 27.08.2019 року знаходиться на обліку. ОСОБА_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно інформації відділу державної реєстрації актів цивільного стану по Дніпровському, Солонянському районах Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, виявлено актовий запис про шлюб № 13 від 28.04.2012 року на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складений виконавчим комітетом Горьківської сільської ради Дніпровського району, Дніпропетровської області.

Відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно до постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03.06.2016 року Про судову практику про зняття арешту з майна, за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Підсудність - це сукупність юридичних властивостей кримінального провадження, на підставі яких кримінальний процесуальний закон визначає, в якому саме суді і в якому складі суддів має розглядатися і вирішуватися по суті справа. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя у кримінальному провадженні. Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у гл. 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених розд. 1 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів». Вони безпосередньо ґрунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених ч. 1 ст. 17 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Як вбачається з постанови прокурора Слов`янської місцевої прокуратури ОСОБА_3 від 20.11.2019 року, про визначення територіальної підслідності, визначено підслідність кримінального правопорушення, за ознаками ч.1 ст. 191 КК України, у кримінальному провадженні №0000277 від 07.02.2019 року за СВ Соборного відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУНП України в Дніпропетровської області. Внесено відомості щодо зміни підслідовності до ЄРДР. Копію постанови та матеріли досудового розслідування зазначеного кримінального провадження передано до Соборного відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУНП України в Дніпропетровської області для організації проведення досудового розслідування.

З листа начальника СВ Слов`янського ВП ГУНП України в Донецькій області від 13.03.2020 року, вбачається, що кримінальне провадження, що внесене до ЄРДР №0000277 від 07.02.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 191 КК України, було відправлено за територіальною підслідністю 19.12.2019 року в Соборне ВП Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області (вихідний 40-91-83).

Відповідно до норм КПК України, встановлений Кодексом принцип територіальної підсудності, при розгляді судом клопотань під час досудового розслідування справи, змінюється у відповідності до встановлених ст.ст. 132, 184, 192 КПК України виключень із цього правила.

Так, ст. 32 КПК України, визначено порядок розгляду кримінального провадження, відповідно до якої за загальним правилом кримінальне провадження (розгляд справи по суті) здійснює суд, в межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення.

Однак, щодо розгляду клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді, відповідно до вимог статті 132 КПК України, встановлено інший порядок його розгляду.

Згідно правил ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Разом з тим, діючим КПК України не встановлено в який суд необхідно подавати клопотання про скасування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна.

В цьому випадку необхідно керуватись вимогами ч. 6 ст. 9 КПК України, відповідно до якої у випадках, коли положення КПК України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України, в тому числі і принцип аналогії закону.

Таким чином, під час вирішення питання про підсудність поданого клопотання під час досудового розслідування необхідно, у відповідності до загальних засад кримінального провадження, визначити підсудність розгляду такого роду скарг на підставі аналогії закону.

Оскільки клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді, відповідно до вимог ст. 132 КПК України, вирішуються місцевим судом, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, то і в даному випадку клопотання про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування, необхідно подавати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, тобто до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська.

Вказані обставини є підставою для повернення клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 132,174,395 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту майна - повернути заявниці.

Роз`яснити заявниці ОСОБА_5 право повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Слов`янського
міськрайонного суду ОСОБА_1