справа № 278/3303/19
У Х В А Л А

21 січня 2020 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області
у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,
з участю: секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
потерпілого ОСОБА_6 ,
представника потерпілого ОСОБА_7 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 122 Кримінального кодексу України (далі КК),

В С Т А Н О В И В:

До Житомирського районного суду Житомирської області надійшов обвинувальний акт із додатками у названому кримінальному провадженні № 0000404.

Прокурор та потерпілий вважали за можливе призначити справу до судового розгляду.

Захисник заявив клопотання, підтримане обвинуваченим, про повернення прокурору обвинувального акта через невідповідність вимогам закону. Клопотання вмотивовано тим, що обвинувальний акт не скріплений печаткою прокуратури, не містить достатньої для кваліфікації деталізації суб`єктивної сторони діяння, інкримінованого ОСОБА_4 , підписаний неналежною процесуальною особою, оскільки прокурора, який його підписав, призначено із порушеннями.

Розглянувши це питання, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 314 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) питання щодо відповідності обвинувального акта нормам цього Кодексу належить до виключної компетенції суду. При цьому КПК не надає учасникам судового розгляду можливості заявляти клопотання про повернення обвинувального акта прокурору, суд лише може вислухати їх думки щодо відповідності обвинувального акта вимогам КПК. Клопотання учасники підготовчого судового засідання мають право заявляти лише після того, як суд визнає, що підстав для повернення обвинувального акта прокурору немає (ч. 1 ст. 315 КПК). Таким чином, клопотання захисника розгляду не підлягає.

Щодо доводів, які містяться у самому клопотанні, суд зазначає, що підставою для повернення прокурору обвинувального акта є його невідповідність вимогам КПК (п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК). Виключний перелік вимог до обвинувального акта визначений ч. 2 ст. 291 КПК, невідповідність яким і є виключною підставою для повернення акта прокурору. Скріплення обвинувального акта печаткою прокуратури КПК не передбачає. Крім того, обвинувальний акт має містити виклад фактичних обставин, які вважає встановленими саме прокурор. Обвинувальний акт стосовно ОСОБА_4 такий виклад містить, при цьому мета та мотив діяння не є обов`язковими елементами ч. 1 ст. 122 КК; вони передбачені як обов`язкові елементи суб`єктивної сторони злочину, передбаченого диспозицією ч. 2 названої статті КК. Перевірка обґрунтованості викладених прокурором обставин кримінального правопорушення належить до стадії судового розгляду і не може бути здійснена під час підготовчого судового засідання. Щодо доводів клопотання про необгрунтованість призначення прокурора ОСОБА_3 , то останнього було замінено через зміну внутрішнього розподілу обов`язків серед прокурорів Житомирської місцевої прокуратури та відпусткою іншого прокурора.

Таким чином підстав для прийняття рішень, передбачених п.п. 1 4 ч. 3 ст. 314 КПК, у тому числі про повернення обвинувального акта прокурору, не вбачається.

Підготовка до судового розгляду завершена.

Керуючись ст.ст. 314-316 КПК, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання захисника про повернення обвинувального акта прокурору залишити без розгляду.

Призначити кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК, до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 11 годину 28 січня 2020 року в приміщенні Житомирського районного суду Житомирської області.

У судове засідання викликати учасників судового провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1