Cправа № 127/9573/20
Провадження № 1-кс/127/4262/20
У Х В А Л А
Іменем України
06 травня 2020 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:
слідчого судді: ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого відділу СУ ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий відділу СУ ГУНП у Вінницькій області майор поліції ОСОБА_3 04.05.2020 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором, про арешт майна.

Клопотання мотивоване тим, що слідчим управлінням ГУНП у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000320 від 14.07.2018, з правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 125, ч. 3 ст. 299, ч. 1 ст. 325, ч. 1 ст. 343 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 13.07.2018 до Гайсинського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області із заявою про спричинення йому тілесних ушкоджень ОСОБА_4 , звернувся ОСОБА_5 . Відомості про кримінальне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 125 КК України внесено до ЄРДР 14.07.2018.

28.03.2020 до Гайсинського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області із заявою про вбивство двох його собак ОСОБА_4 , звернувся ОСОБА_6 . Відомості про кримінальне правопорушення передбачене ч. 3 ст. 299 КК України внесено до ЄРДР 29.03.2020.

01.04.2020 до начальника Гайсинського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області з рапортом звернувся слідчий ОСОБА_7 , повідомивши про втручання ОСОБА_4 в діяльність працівника правоохоронного органу, а саме перешкоджання ним в проведенні огляду. Відомості про кримінальне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 343 КК України внесено до ЄРДР 02.04.2020.

01.04.2020 до Гайсинського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області із заявою про порушення ОСОБА_4 санітарних правил і норм щодо запобігання інфекційним хворобам та масовим отруєнням, звернувся ОСОБА_8 . Відомості про кримінальне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 343 КК України внесено до ЄРДР 02.04.2020.

Відповідно до показань потерпілих у кримінальному провадженні, а саме ОСОБА_6 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , на момент здійснення пострілів по належних їм собаках, ОСОБА_4 був одягнений у футболку темно-червоного кольору, окрім цього постріли здійснював перебуваючи в салоні автомобіля, яким користується зі зброї обладнаної оптичним прицілом та можливо пристроєм для безполуменевої та безшумної стрільби глушник.

Відповідно до протоколу огляду відеозапису подій, які мали місце 01.04.2020, ОСОБА_4 , перебуваючи біля домогосподарства №99 по вулиці Олександра Мельника в с. Гранів Гайсинського району Вінницької області, здійснював відеофіксацію за допомогою мобільного пристрою мобільного телефону.

Відповідно до показань ОСОБА_8 , 01.04.2020 ОСОБА_4 , перебуваючи біля домогосподарства АДРЕСА_1 , з метою перешкодити проведенню слідчої дії, за допомогою мобільного телефону, шляхом здійснення дзвінків, скликав до вказаного місця значну кількість громадян жителів села Гранів.

Так, 30.04.2020, на виконання ухвали слідчого судді, в АДРЕСА_2 , було проведено обшук, в ході якого було виявлено та вилучено: светр темно-червоного кольору; мобільний телефон «Samsung» ІМЕІ: НОМЕР_1 , з сім-карткою оператора «Київстар» № НОМЕР_2 ; рушницю «ІЖ-27» № НОМЕР_3 .

З урахуванням викладеного та приймаючи до уваги, що вищевказані речі, які були вилучені в ході проведеного обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 в АДРЕСА_2 , відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, існує сукупність підстав вважати, що вони є доказом злочину, а тому для запобігання можливості їх приховування, пошкодження, знищення, використання, відчуження та з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, керуючись ст.ст. 167, 170 173 КПК України, слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, однак 06.05.2020 звернувся до суду із заявою про розгляд справи у його відсутність, у якій також зазначив, що вказане клопотання підтримує в повному обсязі.
Власник майна в судове засідання також не з`явився, однак, як зазначено у заяві слідчого ОСОБА_3 від 06.05.2020, про дату, час та місце розгляду клопотання власник майна повідомлявся слідчим належним чином.

Суд вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність учасників процесу відповідно до вимог частини першої статті 172 КПК України.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Враховуючи те, що учасники процесуальної дії в судове засідання не з`явились, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.
Дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим, а відтак підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з абзацом 2 частини першої статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною першою статті 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

З матеріалів справи вбачається, що слідчим управлінням ГУНП у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000320 від 14.07.2018, з правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 125, ч. 3 ст. 299, ч. 1 ст. 325, ч. 1 ст. 343 КК України.

З матеріалів клопотання слідує, що 30.04.2020, на виконання ухвали слідчого судді, в АДРЕСА_2 , було проведено обшук, в ході якого було виявлено та вилучено: светр темно-червоного кольору; мобільний телефон «Samsung» ІМЕІ: НОМЕР_1 , з сім-карткою оператора «Київстар» № НОМЕР_2 ; рушницю «ІЖ-27» № НОМЕР_3 .

Наведені обставини підтверджуються протоколом обшуку від 30.04.2020.

Постановою слідчого від 01.05.2020 вилучені речі визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Згідно з пунктом першим частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Наведене свідчить про те, що вищевказані речі, які були вилучені під час огляду є тимчасовим вилученим майном та відповідно до статті 98 КПК України мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки містять відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на дане майно слід накласти арешт.
Таким чином, з метою з`ясування дійсних обставин події кримінального правопорушення, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження майна на час досудового розслідування та забезпечення його схоронності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про накладення арешту на вищевказане майно, підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173, КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на:

- светр темно-червоного кольору;

- мобільний телефон «Samsung» ІМЕІ: НОМЕР_1 , з сім-карткою оператора «Київстар» № НОМЕР_2 ;

- рушницю «ІЖ-27» № НОМЕР_3 , які були вилучені в ході проведеного обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 в АДРЕСА_2 .

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на слідчого відділу СУ ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 .

Зобов`язати слідчого відділу СУ ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя