Справа № 946/1717/20
Провадження № 1-кс/946/529/20
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту

19 березня 2020 року м. Ізмаїл

Слідчий суддя Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , слідчої ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчої Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Ізмаїльської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Озерне Ізмаїльського району Одеської області, громадянина України, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , у відповідності до ст.89 КК України не судимого; на даний час на розгляді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області знаходиться обвинувальний акт за ознаками злочинів, передбачених ч.4 ст.296, ч.2 ст.187 КК України,

підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.263 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

І СУТЬ КЛОПОТАННЯ

1.1. 19.03.2020 року до Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області звернулася слідчий Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Ізмаїльської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

1.2. В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що в її провадженні знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002397 від 23.11.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.263 КК України, та вказує на те, що ОСОБА_6 , маючи умисел на незаконне носіння холодної зброї, без передбаченого законом дозволу, діючи у порушення Положення про дозвільну систему, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 576 від 12.10.1992 року, постанови Верховної Ради України «Про право власності на окремі види майна» №2471-ХІІ від 17.06.1992 року, Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної і холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи, аналогічними за властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та зазначених патронів, а також боєприпасів до зброї, або вибухових матеріалів, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України №662 від 21.08.1998 року, приблизно наприкінці жовтня 2019 року, більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено, знаходячись на р.Дунай в с.Матроска Ізмаїльського району Одеської області, незаконно придбав шляхом знахідки кастет, після чого привласнив його собі та носив його при собі в подлокотнику автомобіля марки «Mersedes-Bens S500, реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2006 року випуску, яким він користується, з метою самооборони.

Далі, згідно ухвали Ізмаїльського міськрайонного суду 22.11.2019 року в ході проведення санкціонованого обшуку в автомобілі марки «Mersedes-Bens S500, реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2006 року випуску, яким користується ОСОБА_6 був виявлений та вилучений вказаний кастет, який згідно висновку експерта №118-Б від 27.02.2020 року відноситься до категорії контактної холодної зброї ударно-дробильної дії.

1.3. Вказані обставини органом досудового розслідування попередньо кваліфіковані за ч.2 ст.263 КК України.

1.4. 17.03.2020 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.263 КК України.

1.5. Підставою для винесення клопотання стало те, що підозрюваний ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, немає постійного місця роботи. Крім того, на даний час на розгляді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області знаходиться обвинувальний акт відносно ОСОБА_6 за ознаками злочинів, передбачених ч.4 ст.296, ч.2 ст.187 КК України, що може свідчити про можливість останнього продовжити злочинну діяльність та вчинити інше кримінальне правопорушення.

ІІ ПРОЦЕДУРА та ПОЗИЦІЇ СТОРІН

2.1. Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу здійснювалося повне фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів.
2.2. Прокурор та слідчий в судовому засіданні підтримали клопотання, вважаючи мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту обґрунтованими.

2.3. Захисник заперечувала проти задоволення заявленого клопотання у повному обсязі, посилаючись на необґрунтованість підозри, оскільки кастет був вилучений з транспортного засобу її підзахисного, що, на її думку, не може становити об`єктивну сторону злочину, передбаченого ч.2 ст.263 КК України, за ознаками незаконного носіння холодної зброї (кастету) без передбаченого законом дозволу. Також звернула увагу, що повідомлення про підозру ОСОБА_6 було вручено за відсутності захисника, незважаючи на те, що він не вміє читати. На додаткове запитання пояснила, що з повідомленням про підозру та клопотанням про обрання запобіжного заходу вона ознайомлена більше ніж за три години, додаткового часу не потрібно, правову позицію із підозрюваним узгоджено.

2.4. Підозрюваний підтримав захисника, пояснивши, що його машиною користуються батько, дядько, двоюрідні брати та інші, тому звідки взявся кастет та кому він належить йому не відомо.

ІІІ КРИМІНАЛЬНЕ ПРОЦЕСУАЛЬНЕ ЗАКОНОДАСТВО (КПК України)

3.1. Стаття 177. Мета і підстави застосування запобіжних заходів
[…] 2. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
3.2. Стаття 176. Загальні положення про запобіжні заходи
[…] 3. Слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.
3.3. Стаття 194. Застосування запобіжного заходу
1. Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним […] кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
[…] 4. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, […] обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
5. Якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду […], а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме:
1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
3.4. Стаття 181. Домашній арешт
[…] 2. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

ІV ОЦІНКА СЛІДЧОГО СУДДІ

4.1. Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя відповідно до вимог статті 194 КПК України має з`ясувати наявність ряду обставин:

(І) Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення

4.1.1. Обґрунтовану підозру у вчиненні кримінального правопорушення Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) визнає обов`язковою умовою правомірності і законності попереднього ув`язнення. Проте, поняття «обґрунтована підозра» відповідно до мети підпункту «с» п.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) у практиці ЄСПЛ має певні особливості. Це поняття не є тотожним поняттю «обґрунтоване обвинувачення» й на стадії арешту чи затримання особи не вимагається, щоб було достатньо доказів саме для висновку про винуватість особи у вчиненні того чи іншого правопорушення. Обґрунтована підозра для попереднього ув`язнення у практиці ЄСПЛ це існування фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача, що конкретна особа могла вчинити злочин. Однак тлумачення поняття «обґрунтована підозра» і висновок про те, що саме може розглядатися як така підозра, залежить від усіх обставин кримінального правопорушення (рішення ЄСПЛ від 30.08.1990 р. у справі «Фокс, Кемпбел і Хартлі проти Сполученого Королівства»).

4.1.2. Тобто, розумна підозра, згадана в ст. 5 § 1(с) Конвенції, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italy of 11 January 2001, §45).

4.1.3. Відповідно до матеріалів клопотання ОСОБА_6 підозрюється у тому, що своїми умисними діями, які виразилися уносінні холодної зброї без передбаченого законом дозволу, він вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.263 КК України.

4.1.4. Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором доведено наявність обставин, які переконали б неупередженого спостерігача, що ОСОБА_6 може бути причетним до вчинення злочину, передбаченого ч.2 ст.263 КК України, що стверджується: протоколом обшуку від 22.11.2019 року (а.с.4-7); протоколом допиту свідка ОСОБА_7 (а.с.8); протоколом допиту свідка ОСОБА_8 (а.с.9); висновком експерта № 118-Б від 27.02.2020 року (а.с.10-11).

(ІІ) Наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України

4.2.1. У клопотанні слідча вказувала на наявність ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість вчинити інше кримінальне правопорушення.

4.2.2. Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

4.2.3. Отже, критерій застосування запобіжного заходу має прогностичний характер, спрямований на усунення негативного впливу на кримінальне провадження у майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися, однак в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються.

4.2.4. Слідчий суддя враховує початкову стадію досудового розслідування, обставини вчинення злочину, а також приймає до уваги, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину середньої тяжкості, у відповідності до ст.89 КК України не судимий, на даний час відносно нього на розгляді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області знаходиться обвинувальний акт за ознаками злочинів, передбачених ч.4 ст.296, ч.2 ст.187 КК України, не працює, легальних джерел доходу немає.

Вказані обставини у своїй сукупності дають обґрунтовані підстави вважати наявним ризик, передбачений пунктом 5 частини 1 статті 177 КПК України, на які вказує слідчий та прокурор.
(ІІІ) Можливість застосування альтернативних запобіжних заходів

4.3.1. Враховуючи наявність ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, сукупність відомостей про особу ОСОБА_6 , слідчий суддя вважає, що інші, менш суворі запобіжні заходи, не зможуть забезпечити мети, досягнення якої вимагається.Слідчим та прокурором доведено обставин, які б свідчили про те, що забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваним можливе виключно шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

4.4. Водночас, застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_6 ряд обов`язків згідно із частиною п`ятою статті 194 КПК України для запобігання встановленим ризикам.

4.5. Доводи захисника про те, що повідомлення про підозру ОСОБА_6 було вручено за відсутності захисника на висновки слідчого судді не впливають, оскільки суть повідомлення підозри зводиться до поінформованості зрозумілою мовою про характер і причини висунутого «обвинувачення», що не могло бути незрозумілим підозрюваному з огляду на вилучення в його транспортному засобі холодної зброї. Крім того, із повідомленням про підозру та клопотанням про обрання запобіжного заходу підозрюваний та його захисник були ознайомлені більш ніж за три години до розгляду клопотання та мали достатньо часу для узгодження правової позиції, що ними не спростовувалося у судовому засіданні.

V ВИСНОВКИ СЛІДЧОГО СУДДІ

5.1. На підставі викладеного, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчої Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Ізмаїльської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_6 , підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 184, 193, 194, 196 КПК України, -

У Х В А Л И В:

1. Клопотання слідчої Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Ізмаїльської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_6 задовольнити.

2. Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати місце свого проживання цілодобово.

3. Покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області за першою вимогою;

- не відлучатися за межі Ізмаїльського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.

4. Встановити строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_6 , до 15 травня 2020 року.

5. Строк дії ухвали слідчого судді становить 58 (п`ятдесят вісім) днів і обчислюється з 19 березня 2020 року. Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію 15 травня 2020 року.

6. Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_6 передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

7. Контроль за виконанням запобіжного заходу покласти на органи Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

8. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчу Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 .

9. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

10. Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

11. Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання покладених на нього обов`язків можливе застосування більш жорсткого запобіжного заходу та накладення грошового стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1