Справа № 362/6447/17
Провадження № 1-кп/362/339/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 січня 2020 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4 ,

за участю сторін кримального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

розглянувши у підготовчому відкритому судовому засіданні у м. Василькові кримінальне провадження №0001902 від 18.10.2018 року за обвинуваченням:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, українця, громадянина України, непрацюючого, одруженого маючого на утриманні, неповнолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст.187 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Васильківського міськрайонного суду Київської області, на підставі ухвали Київського апеляційного суду від 21.01.2020 року, надійшло кримінальне провадження, внесене в ЄРДР за №0001902 від 18.10.2018 року за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст.187 КК України.

Обвинувачений ОСОБА_6 утримується під вартою відповідно до ухвали Київського апеляційного суду від 05.12.2019 року, строк тримання обвинуваченого під вартою закінчується 02.02.2020 року.

31.01.2020 року до Васильківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 через наявність ризиків передбачених ст.177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор просив обрати на час судового розгляду запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_6 у виді тримання під вартою, враховуючи тяжкість висунутого обвинувачення та те, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України та встановлені при обранні запобіжного заходу не відпали та продовжують існувати, а більш м`який запобіжний захід не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Обвинувачений та захисник щодо заявленого клопотання прокурора заперечили, просили змінити запобіжний захід обвинуваченому не пов`язаний з триманням під вартою.

Вислухавши думку учасників судового провадження, колегія суддів дійшла до наступних висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта ,чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк , що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином або продовжити злочину діяльність. При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, має бути враховано тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу обвинуваченого та розмір заподіяної ним майнової шкоди.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

Згідно ч.3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.

Колегія суддів вважає за доцільне продовжити на час судового розгляду обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки обвинувачення йому пред`явлено у вчиненні особливо тяжкого злочину, ризики неявки обвинуваченого до суду та вчинення ним нових злочинів залишилися, тому застосування більш м`ягкого запобіжного заходу не забезпечить його належної процесуальної поведінки.

Клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою обгрунтоване, оскільки на даний час ризики та обставини, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які були підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого, не змінилися та продовжують існувати.

Колегія суддів також враховує те, що будь-які дані, які б свідчили про неможливість тримання ОСОБА_6 під вартою, сторонами кримінального провадження суду не надавалися.

Згідно вимог ч.3 ст.183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п.п.2 і 4 ст.182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Статтею 194 КПК України визначено, що якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, визначених у вказаній статті, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Відповідно до ч.8 ст.182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору

Тому, колегія суддів приходить до висновку про необхідність продовження обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, визначивши йому розмір застави в розмірі 290 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки саме такий розмір застави, у разі її сплати, сприятиме належному виконанню обв`язків обвинуваченим.

Відповідно до Рішення Конституційного суду України №4р-2019 від 13 червня 2019 року, дана ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду.

Керуючись ст.ст. 314-316, 371-372 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання захисника про зміну запобіжного заходу обвинуваченому - відмовити.

Клопотання прокурора - задовольнити.
Продовжити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , року народження, строк тримання під вартою в Державній установі Київському слідчому ізоляторі на 60 днів до 30.03.2020 року, включно.

В силу вимог ч. 3 ст. 183, п.4 ч.5 ст.182 КПК України визначити розмір застави ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 290 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 609 580 гривень
У разі внесення застави, на ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , покласти обов`язки, передбачені п.п.1, 2, 3, 4, 8 ч.5 ст.194 КПК України:
1) прибувати до суду, прокурора за першою вимогою;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований: АДРЕСА_1 , без дозволу прокурора або суду;
3) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
4) утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками по справі;
5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Згідно з ч.7 ст.182 КПК України обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Київській області (код одтримувача (ЄДРПОУ): 26268119, р/р: UA5018661, Банк отримувача (ГУДКСУ): Держказначейська служба України, м.Київ).
Відповідно до ч.3, 8 ст. 182, ч.5 ст. 194 КПК України, обвинуваченому роз`яснити обов`язки і наслідки їх невиконання, а саме у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Васильківський міськрайонний суд Київської області протягом семи днів з дня її проголошення

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_8