Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/936/20
Провадження № 1-кс/935/324/20
У Х В А Л А
Іменем України
29 квітня 2020 року м.Коростишів
Слідчий суддя Коростишівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Коростишівської місцевої прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Житомир, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.04.2020 за №0000191, за правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбачено ч. 2 ст. 289 КК України,

встановив:

До слідчого судді Коростишівського районного суду Житомирської області 29.04.2020 звернувся слідчий з вказаним клопотанням, в якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою терміном до 60 діб. В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України. ОСОБА_5 , маючи не зняту та непогашену встановленому законом порядку судимість за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 185 КК України, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення та перевиховання не став. 27.04.2020 близько 19 години 30 хвилин ОСОБА_5 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, проходив неподалік домоволодіння, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , де на узбіччі помітив припаркований автомобіль марки ВАЗ 21061, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , синього кольору, що належить ОСОБА_8 . У вказаний день, час та місці у ОСОБА_5 виник злочинний умисел направлений на повторне, незаконне заволодіння транспортним засобом марки ВАЗ 21061, державний номерний знак НОМЕР_1 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконне заволодіння транспортним засобом, діючи повторно, будучи у стані алкогольного сп`яніння, переслідуючи корисливий мотив, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, бажаючи незаконно збагатитись за рахунок чужого майна, ОСОБА_5 підійшов до вказаного автомобіля, переконавшись у відсутності сторонніх осіб та власника, які б могли перешкодити вчиненню злочину, відчинив дверцята, які були незамкнені, сів за кермо та за допомогою ключа, який знаходився в замку запалювання, завів двигун та розпочав рух на автомобілі марки ВАЗ 21061, державний номерний знак НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_8 , тим самим здійснивши повторне, незаконне заволодіння вказаним транспортним засобом.

27.04.2020 о 23:20 годині ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив умисне тяжке кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 289 КК України, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років з конфіскацією майна або без такої, виникла необхідність у застосуванні відносно нього міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Метою застосування стосовно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є необхідність запобігання наявних ризиків, передбачених п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: орган досудового розслідування, керуючись, п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, має підстави вважати, що ОСОБА_5 усвідомлює те, що він може бути засуджений до реальної міри покарання, а тому, з метою уникнення покарання може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Відповідно до ухвали Богунського районного суду м. Житомир від 23.03.2020 ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, однак останній ухилявся від виконання обов`язків покладених ухвалою суду. Саме тому, є достатні підстави вважати, що перебуваючи на волі підозрюваний буде намагатися вплинути на свідків, потерпілого та інших учасників у кримінальному провадженні. Також, керуючись п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, орган досудового розслідування не виключає можливість, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме перешкоджати шляхом не прибуття та несвоєчасного прибуття на вимоги слідчого, прокурора чи суду так фактично проживає за межами Коростишівського району, офіційно не працює, не має постійного джерела доходу.

У відповідності до п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на волі буде продовжувати вчиняти умисні кримінальні правопорушення проти власності з метою власного збагачення та забезпечення себе засобами для існування.

У судовому засіданні слідчий та прокурор подане клопотання підтримали з підстав викладених у ньому.

Підозрюваний та його захисник просять обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, тобто, домашній арешт. Підозрюваний ОСОБА_5 . Свою причетність до вчиненого кримінального правопорушення визнав повністю. Вказав, що має хронічне захворювання дихальних шляхів, неповнолітню дитину, матір похилого віку. Зокрема, захисник вказує на те, що до клопотання не додано доказів на підтвердження ризику можливого переховування підозрюваного. Також необґрунтованим є посилання, що підозрюваний може знищити чи сховати речі та документи, які маються значення для справи. Свідок є знайомим підозрюваного, а тому незаконно впливати на нього чи перешкоджати кримінальному провадженню підозрюваний не може. У клопотанні не вмотивовано на підставі яких даних можна стверджувати, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки підозрюваного.

Заслухавши думку учасників провадження, дослідивши подане клопотання та додані матеріали, прихожу до наступного висновку.

Встановлено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.04.2020 за вказаним кримінальним правопорушенням внесено відомості за №0000191 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованому йому тяжкого кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом допиту потерпілого, протоколами допиту свідків, протоколом огляду місця події від 27.04.2020, протоколом затримання, повідомленням про підозру, протоколом допиту підозрюваного, іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Вимогами статті 178 КПК України передбачені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, зокрема тяжкість покарання, яке загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, в тому числі наявність родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, наявність судимостей та інші обставини.

Положеннями статті 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, що може переконати об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Виходячи з цього, в ході розгляду клопотання слідчий суддя дійшов висновку, що на даній стадії досудового розслідування ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 8 років, що підтверджується вищевказаним матеріалами кримінального провадження, поясненнями підозрюваного ОСОБА_5 .

Щодо заявлених у клопотанні ризиків, то слідчий суддя вважає доведеними прокурором та слідчим такі ризики:

-можливість переховування від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, що пов`язане з позбавленням волі, оскільки санкцією ч. 2 ст. 289 КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років з конфіскацією майна або без такої; надаючи оцінку заявленому у клопотанні ризику, слідчим суддею також враховується практика ЄСПЛ, зокрема справа «Ілійков проти Болгарії» від 26.07.2001, де суд зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінці ризиків переховування або повторного вчинення злочинів;

-ухвалою Богунського районного суду м. Житомир від 23.03.2020 ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, однак останній ухилявся від виконання обов`язків покладених ухвалою суду, що також може свідчити про можливість переховування від органів досудового розслідування та суду;

-відповідно до матеріалів клопотання свідок затримував підозрюваного після вчинення злочину, а тому не виключається можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного на свідка, який затримував його, потерпілого та інших учасників у даному кримінальному провадженні, з метою побудови власної версії захисту та виправдання своїх дій;

-слідчим суддею не виключається можливість знищення та приховування речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, адже у кримінальному провадженні не проведено повний обсяг слідчий дій;

-слідчий суддя також вважає доведеним ризик можливого перешкоджання кримінальному провадженню шляхом неприбуття та несвоєчасного прибуття на вимоги слідчого, прокурора чи суду, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 фактично проживає за межами Коростишівського району, не має офіційного працевлаштування та місця роботи, отже, не має стабільного та постійного джерела доходу.

Тому, враховуючи вищевикладені ризики, тяжкість злочину, особу підозрюваного, обставини вчинення злочину, прихожу до висновку про наявність підстав для обранні відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Підстав для застосування запобіжного заходу, більш м`якого ніж тримання під вартою, судом не знайдено. Застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, не забезпечить його належної процесуальної поведінки та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, що створить неможливість запобігання доведеним ризикам.

Слідчий суддя вважає, що посилання захисника на відсутність підстав для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою є необґрунтованими, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 судимий за вчинення майнового злочину, вказана судимість не знята та не погашена, ухилявся від виконання процесуальних обов`язків, покладених на нього ухвалою Богунського районного суду м. Житомир від 23.03.2020. Факт того, що свідок у кримінальному провадженні є його знайомим тільки підтверджує можливість незаконного впливу підозрюваним на нього.

Водночас, у відповідності до положень ч. 3 ст. 183 КПК України, суд зобов`язаний обрати ОСОБА_5 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

При визначенні розміру застави, разом з урахуванням положень ст. 182, 183 КПК України суд враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні. Оцінивши в сукупності тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 , дані про його особу, а також стан його здоров`я, матеріальний стан, вартість шкоди, суд вважає доцільним на підставі абз. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України визначити заставу у виді двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто, в розмірі 42040 грн. 00 коп., що буде співмірним з існуючими у кримінальному провадженні ризиками і, в разі внесення даної суми грошових коштів, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 182-184, 194, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання слідчого задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в року місті Житомир, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 діб, тобто по 23:20 годину 26 червня 2020 року включно в межах строку досудового розслідування.

Визначити ОСОБА_5 розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у виді двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в розмірі 42040 (сорок дві тисячі сорок) гривень 00 копійок, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншими фізичними або юридичними особами (заставодавцем) на відповідний депозитний рахунок.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора слідчого судді, суду за його першою вимогою;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду;

- повідомляти слідчого, прокурора слідчого судді, суду про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, які дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Визначити строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_5 , тривалістю два місяці з моменту внесення застави у розмірі, визначеному судом, в межах строку досудового розслідування.

У разі внесення застави і з моменту звільнення підозрюваного з-під варти у зв`язку з внесенням застави, встановленої в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі, якщо підозрюваний (обвинувачений), будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді або до суду без поважних причин або не повідомить про причини неявки, застава звертається в дохід держави, зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України і використовується в порядку, встановленому законом для використання судового збору.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого.

Копію ухвали направити до Коростишівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області, Державної установи «Житомирська установа виконання покарань (№8)» для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти дні з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1