Справа № 201/6219/19
Провадження № 1-кс/201/3469/2019
УХВАЛА
31 травня 2019 року Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська
у складі: головуючого слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у м.Дніпрі клопотання старшого слідчого з ОВС четвертого відділу РКП СУ ФР ГУ ДФС ОСОБА_3 за погодженням прокурора відділу про прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання старшого слідчого з ОВС четвертого відділу РКП СУ ФР ГУ ДФС ОСОБА_3 за погодженням прокурора відділу про прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000046 від 28.09.2018 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 212, ч.1 ст. 205, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 205 КК України.

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий посилався на те, що згідно до акту документальної планової виїзної перевірки № 27382/04-36-14-20/37150299 від 25.05.2018, службові особи ТОВ «Комерційний Центр «Лібертон» () в період з 01.01.2015 р. по 25.09.2018 р., з метою зменшення податкових зобов`язань підприємства, приховування об`єктів оподаткування, отримання неконтрольованих державою прибутків, за рахунок проведення безтоварних господарських операцій з підприємствами «ризикової групи»: ТОВ "Сігма-КР" (, м. Кривий Ріг), ТОВ "Сінгл Дом Трейд" (, м. Київ), ТОВ "СК Трейд Інвест" (, м.Київ), ТОВ "Пінакор" (, м. Київ), ТОВ "Міцний Бетон" (, м. Київ), ТОВ "Бандлес Трейд" (, м.Київ), ТОВ "ДТ Прогресів Груп" (, м. Київ), ТОВ "Оріон Строй" (код 40001565, м. Київ), в порушення вимог п.44.1, п.44.2, ст. 44, пп.134.1.1 п.134.1 ст. 134, пп.198.1, пп.198.3, ст.198 Податкового кодексу України від 02.12.2010р. № 2755-VІ зі змінами та доповненнями, навмисно ухилилися від сплати до державного бюджету податку на додану вартість в сумі 1 368,155 тис. грн., що призвело до ненадходження в бюджет України грошових коштів у значних розмірах.
Крім того, встановлено, що невстановлені особи в період 2017-2018 на території м. Кривий Ріг Дніпропетровської області здійснили реєстрацію підприємств з ознаками фіктивності, а саме: ТОВ "Сігма-КР" (код 38658550), ТОВ "Сінгл Дом Трейд" (код 41545838),ТОВ "СК Трейд Інвест" (код 41068882), ТОВ"Бандлес Трейд" (код 41161957), ТОВ "Оріон Строй" (код 40001565), та інших, реквізити та банківські рахунки яких використовуються для надання послуг реальному сектору економіки, у тому числі ТОВ «Комерційний Центр «Лібертон» (), по документальному прикритті безтоварних операцій та мінімізації податкових зобов`язань.
Також встановлено, що невстановлені особи в період 2017-2019 років на території м. Кривий Ріг та інших міст Дніпропетровської області здійснили створення та придбання суб`єктів підприємницької діяльності (юридичних осіб): ТОВ «Ін-Том» (), ПОГ «Гермес ХООВОІ СОУІ» (), ПП «Мега-Інтерфрут»(), ТОВ «Фермерське об`єднання «Левада» (), ТОВ «Візерпун» (), ТОВ «Десікант Траст» (), ТОВ «Гремфіс» (), ТОВ «Смоукед-Груп» (), ТОВ «Агрус Сіті Лайн» (), ТОВ «Компанія «Вест Поінт» (), ТОВ «Будівельна компанія «Вест Білд» (), ТОВ «Віп-Сервіс-ЛТД» (), ТОВ «Будвенпласт» (), ТОВ «Меінторгбрукбілд» (), ТОВ «Оптторг-Альянс» (), ТОВ «Профіарт» (), ТОВ «Грандторг КР» (), ТОВ «Смайледміт» (), ТОВ «Смартбуд Груп» (), ТОВ «Торговий дім «Білдрок» (), ТОВ «Укрліт Сервіс» (), ТОВ «Комплексна Фірма «Технобудпостач» (), ТОВ «Товер Трейд» (), ТОВ «Продакшн Смартбуд» (), ТОВ «Флай НК» (), ТОВ «Торгова Компанія «Фенікс-Вест» (), ТОВ «Трейдвайт» (), ТОВ «Гранд Іновейшн» (), ТОВ «Віарон Трейд» () з метою прикриття незаконної діяльності реквізити та банківські рахунки яких використовуються для надання послуг реальному сектору економіки, по документальному прикриттю безтоварних операцій та мінімізації податкових зобов`язань.
Характерними ознаками використання реквізитів вищевказаних підприємств є:
- податкова та бухгалтерська звітність до серверів ДФС України подається з аналогічних ІР-адрес;
- розрахункові рахунки відкриті в столичній філії АТ «КБ «ПриватБанк» (МФО 380269);
- використання однакових адрес масової реєстрації;
- перебувають на обліку в одних і тих же ДПІ;
- @-mail адреси, з яких надходить податкова звітність «підконтрольних» СГД, аналогічні.
Згідно до наданої оперативної інформації ТОВ «Сігма-КР» (, м. Кривий Ріг), ТОВ «Сінгл Дом Трейд» (, м. Київ), ТОВ «СК Трейд Інвест» (, м.Київ), ТОВ «Пінакор» (, м. Київ), ТОВ «Міцний Бетон» (, м. Київ), ТОВ «Бандлес Трейд» (, м.Київ), ТОВ «ДТ Прогресів Груп» (, м. Київ), ТОВ «Оріон Строй» (код 40001565, м. Київ) фактично створені (придбанні) та підконтрольні групі осіб, яка має ознаки «конвертаційного» центру та протягом з 2017 року та по теперішній час, на території міста Кривий Ріг здійснює незаконну діяльність яка спрямована на «тіньовий сектор» економки та пов`язана, насамперед, з наданням послуг підприємствам реального сектору економіки, зокрема ТОВ «Комерційний Центр «Лібертон» (), щодо мінімізації податків та конвертації грошових коштів шляхом переведення безготівкових коштів у готівку, заниження податкових зобов`язань та податку на прибуток, оформлення безтоварних операцій використовуючи реквізити підприємств, зареєстрованих без мети здійснення підприємницької діяльності.
З цією метою, учасниками злочинної групи було створено та продовжують створюватися підконтрольні підприємства, у тому числі ті, які мають явні ознаки фіктивності, або зареєстровані на осіб, які не мають наміру здійснювати підприємницьку діяльність.
Використовуючи створенні підконтрольні ризикові підприємства, відкриваючи для забезпечення незаконної діяльності та в подальшому використовуючи банківські рахунки в банківських установах, члени злочинної групи щоденно отримують готівкові кошти, які передають представникам реального сектору економіки. Для прикриття незаконної діяльності формуються та реєструються видаткові та податкові накладні, по відображенню фіктивних оборудок, тобто до офіційних документів вносяться завідомо неправдиві данні про нібито проведенні фінансово-господарські операції. Тим самим створюються документи «прикриття», що в подальшому приводить до штучного завищення податкового кредиту та валових витрат, з метою умисного ухилення від сплати податків.
Так, 10.04.2019 з метою документування злочинної діяльності зазначених осіб, співробітниками податкової міліції проведено обшук у приміщенні тіньового офісу, що використовувався вказаними особами для здійснення протиправної діяльності.
Під час проведення обшуку зокрема виявлено та вилучено 108 печаток підприємств з ознаками фіктивності.
Під час досудового розслідування у даному кримінальному провадженні встановлено, що для здійснення фінансово-господарської діяльності ТОВ «Профіарт» відкритий рахунок № НОМЕР_1 в столичній філії АТ «КБ «ПриватБанк» (МФО 380269).
Таким чином, є достатньо підстав вважати, що безготівкові кошти, які знаходяться на розрахункових рахунках суб`єкта господарювання задіяні у схемах з мінімізації податкових зобов`язань та ухилення від сплати податків, мають важливе значення для встановлення обставин у даному кримінальному провадженні та є ключовими доказами, які допоможуть встановити джерела їх надходження, а також необхідні для забезпечення у майбутньому можливої конфіскації майна або цивільного позову з метою відшкодування спричинених державі збитків.
Слідчий просив клопотання задовольнити, посилаючись на доводи, зазначені в останньому, однак з наданим клопотанням слідчий надав суду заяву про розгляд клопотання за його відсутністю, та долучив до матеріалів справи документи: Ухвалу Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 25 березня 2019 року про дозвіл на проведення обшуку, ухвалу Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 16 квітня 2016 року про арешт майна та копії відбитків печатки, у зв`язку із чим керуючись ч. 4 ст. 107 КПК України фікція судового засідання не здійснювалась.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено, що 28.09.2018 року внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000046 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 212, ч.1 ст. 205, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 205 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно зі ст. 4 Конвенції Ради Європи «Про відмивання, виявлення, вилучення і конфіскацію доходів, одержаних злочинним шляхом, та про фінансування тероризму» (ратифіковану Законом України N 2698-VI від 17.11.2010) - «слідчі і тимчасові заходи» - Кожна Сторона зобов`язана вжити такі заходи, які можуть знадобитися для можливості її здатності швидко визначити, виявити, заблокувати або заарештувати майно, яке підлягає конфіскації для того, щоб, зокрема, сприяти здійсненню конфіскації надалі
Згідно зі ст. 5 даної Конвенції, держава Україна, зобов`язана вжити заходів, які можуть знадобитися для того, щоб забезпечити застосування заходів щодо блокування, арешту та конфіскації також до:
a) майна, в яке були перетворені або конвертовані доходи;
b) майна, отриманого із законних джерел, якщо до нього було повністю або частково приєднані доходи, отримані злочинним шляхом;
c) прибутку або інших вигод, отриманих від доходів, від майна, в яке були перетворені або конвертовані доходи, отримані злочинним шляхом, або від майна, до якого залучені доходи, отримані злочинним шляхом.
Таким чином перерахування грошових коштів за вказаними рахунками можуть бути спрямовані на фактичне фінансування незаконної підприємницької діяльності, пов`язаної з легалізацією (відмиванням) доходів одержаних злочинним шляхом, та отримання доходів від вказаної протиправної діяльності.
Згідно ч. 2ст. 170 КПК України, арешт на майно може бути накладений зокрема у випадку, якщо речі, документи, гроші, тощо набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Слідчим суддею встановлено, у ТОВ «Профіарт» в столичній філії АТ «КБ «ПриватБанк» (МФО 380269) відкритий банківський рахунок № НОМЕР_1 , що підтверджується доданими до клопотання документами, а саме відомостями про наявність у даного підприємства рахунку у даному банку.

Виходячи з вищевикладеного, зважаючи на те, що по даному кримінальному провадженню заподіяно значної шкоди державі, з метою можливості в подальшому забезпечити відшкодування спричиненої шкоди або задоволення цивільного позову, а також недопущення здійснення посадовими особами ТОВ "Сігма-КР" списання коштів із вказаного в клопотанні рахунку або його закриття, суд дійшов висновку, що старшого слідчого з ОВС четвертого відділу РКП СУ ФР ГУ ДФС ОСОБА_3 за погодженням прокурора відділу про прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 про арешт майна, підлягає частковому задоволенню.

Стосовно виконання ухвали слідчого судді.

Частиною 5 ст. 173 КПК України встановлено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає: 1) перелік майна, на яке накладено арешт; 2) підстави застосування арешту майна; 3) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення; 4) заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно; 5) порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

Інструкцією про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженою Постановою Правління Національного банку України від 21.01.2004р. № 22, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 29.03.2004р. за № 377/8976 (далі Інструкція № 22), регулюється, серед іншого, порядок виконання банками заходів щодо арешту коштів на рахунках клієнтів (глава 9).

Відповідно до п. 1.17. Глави 1 Інструкції № 22 банк здійснює зупинення видаткових операцій за рахунком клієнта в разі накладення на кошти арешту відповідно до законодавства України. Зупинення видаткових операцій здійснюється в межах суми, на яку накладено арешт, крім випадків, коли арешт накладено без установлення такої суми.

За правилами п. 2.14. Глави 2 Інструкції № 22 банк платника на всіх примірниках прийнятих розрахункових документів і на реєстрах обов`язково заповнює реквізити "Дата надходження" і "Дата виконання", а банк стягувача - "Дата надходження в банк стягувача" (якщо ці реквізити передбачені формою документа), засвідчуючи їх підписом відповідального виконавця та відбитком штампа банку. На документах, прийнятих банком після закінчення операційного часу, крім того, ставиться штамп "Вечірня"(Глава 2. Загальні правила документообігу

Згідно з п. 9.1. Глави 9 Інструкції № 22 обмеження прав клієнта щодо розпоряджання грошовими коштами, що розміщені на його рахунку/ах, відповідно до статті 1074 ЦК України не допускається, крім випадків обмеження права розпоряджання рахунком за рішенням суду або в інших випадках, установлених законом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що розміщені на рахунку, а також у разі зупинення фінансових операцій, які можуть бути пов`язані з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванням тероризму та фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення, передбачених законом.

Виконання банком арешту коштів, що зберігаються на рахунку клієнта, здійснюється за постановою про арешт коштів державного виконавця/приватного виконавця (далі - виконавець), судовим рішенням (у тому числі рішенням, ухвалою, постановою суду) чи ухвалою слідчого судді, суду, постановленою під час здійснення кримінального провадження (далі - документ про арешт коштів).

Банк приймає до виконання документ про арешт коштів, який доставлено до банку самостійно виконавцем (посильним, помічником приватного виконавця), слідчим, представником суду, слідчого судді, прокурора, контролюючого органу або які надійшли рекомендованим або цінним листом, відправником якого є виконавець, суд, слідчий суддя, прокурор, контролюючий орган.

Відповідно до п. 9.2. Глави 9 Інструкції № 22 банк накладає арешт на кошти, що обліковуються за рахунками, відкритими клієнтами банку, відповідно до нормативно-правових актів Національного банку, що регулюють порядок відкриття та використання рахунків.

Згідно з п. 9.3. Глави 9 Інструкції № 22 арешт на підставі документа про арешт коштів може бути накладений на всі кошти, що є на всіх рахунках клієнта банку, без зазначення конкретної суми, або на суму, що конкретно визначена в цьому документі. Якщо в документі про арешт коштів не зазначений конкретний номер рахунку клієнта, на кошти якого накладений арешт, але обумовлено, що арешт накладено на кошти, що є на всіх рахунках, то для забезпечення суми, визначеної цим документом, арешт залежно від наявної суми накладається на кошти, що обліковуються на всіх рахунках клієнта, які відкриті в банку, або на кошти на одному/кількох рахунку/ах.

За правилами п. 9.4. Глави 9 Інструкції № 22 банк, у якому відкрито рахунок/рахунки (далі - рахунок) клієнта, уживає заходів щодо забезпечення виконання документа про арешт коштів після отримання документа про арешт коштів.

Пунктом 9.5. Глави 9 Інструкції № 22 установлено, що на документі про арешт коштів, який надійшов до банку після закінчення операційного дня, ставиться штамп "Вечірня", і забезпечення виконання цього документа банк здійснює в межах залишків коштів на рахунку на початок наступного операційного дня.

Згідно з п. 9.6 Глави 9 Інструкції № 22 залежно від наявності/відсутності коштів на рахунку клієнта, на кошти якого накладено арешт, банк здійснює такі дії:

якщо на рахунку є кошти в сумі, що визначена документом про арешт коштів, то банк арештовує їх на цьому рахунку та продовжує виконання операцій за рахунком клієнта. Документ про арешт коштів банк обліковує на відповідному позабалансовому рахунку;

якщо на рахунку клієнта недостатньо визначеної документом про арешт коштів суми коштів, то банк арештовує на цьому рахунку наявну суму коштів, обліковує цей документ на відповідному позабалансовому рахунку і не пізніше ніж наступного робочого дня письмово повідомляє орган/виконавця, який надіслав документ про арешт коштів, про недостатність коштів для його виконання;

якщо на рахунку клієнта немає коштів для забезпечення виконання документа про арешт коштів, то банк обліковує його на відповідному позабалансовому рахунку і не пізніше ніж наступного робочого дня письмово повідомляє орган/виконавця, який надіслав документ про арешт коштів, про відсутність коштів для його виконання.

Під час дії документа про арешт коштів банк протягом операційного дня відповідно до статті 59 Закону України "Про банки і банківську діяльність" зупиняє видаткові операції за рахунком клієнта та здійснює арешт усіх надходжень на рахунок клієнта до забезпечення суми коштів, що зазначена в документі про арешт коштів, або до отримання передбачених законодавством документів про зняття арешту з коштів.

Банк у разі зміни з його ініціативи (у зв`язку з реорганізацією банку, зміною в банку правил бухгалтерського обліку, виконанням банком вимог законодавства) номера рахунку платника, найменування та коду банку платника письмово повідомляє про такі зміни орган/виконавця, який надіслав документ про арешт коштів.

Відповідно до п. 9.9. Глави 9 Інструкції № 22 кошти, що арештовані на рахунку клієнта, забороняється використовувати до надходження платіжної вимоги/інкасового доручення (розпорядження) за тим виконавчим документом, для виконання якого накладався арешт, або до отримання передбачених законодавством документів про зняття арешту з коштів.

Згідно з п. 9.11. Глави 9 Інструкції № 22 банк здійснює зняття арешту з коштів за постановою виконавця про зняття арешту з коштів, прийнятою відповідно до законодавства України, за рішенням суду, ухвалою слідчого судді, суду або постановою прокурора, які доставлені до банку самостійно виконавцем (посильним, помічником приватного виконавця), слідчим, представником суду, слідчого судді, прокурора, контролюючого органу, або які надійшли рекомендованим або цінним листом, відправником якого є виконавець, суд, слідчий суддя, прокурор, контролюючий орган.

Частина 2 ст. 59 Закону України «Про банки і банківську діяльність» визначає, що зупинення видаткових операцій здійснюється в межах суми, на яку накладено арешт, крім випадків, коли арешт накладено без встановлення такої суми. Арешт на вклади тягне за собою припинення банком будь-яких витратних операцій по рахунку в межах суми, визначеної в рішенні слідчого судді чи суду. Порядок інформування банківських установ визначений в п. 28 Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду від 27.08.2010 р., де зазначено, що слідчий, прокурор надсилають відповідним банківським установам судові рішення про накладення арешту на внески і заощадження інших видів, внесені в банківські установи.

Таким чином, накладення арешту на грошові вклади означає виключення цих грошових коштів з цивільного обігу на певний період, заборону відповідній особі реалізувати своє право на розпорядження цими грошовими коштами.

Виходячи з вищенаведеного, вимога слідчого про зобов`язання службових осіб банку столичній філії АТ «КБ «ПриватБанк» зробити відмітку на ухвалі слідчого судді про надання її до виконання не може бути задоволена, адже спосіб виконання ухвали про арешт чітко передбачений нормами Інструкції № 22, яка є обов`язковою для виконання службовими особами банку.

Вимога щомісячно направляти виписки (довідки) із зазначенням по вищевказаному рахунку даних про зміну суми грошових коштів із вказівкою СУ ФР ДФС у Дніпропетровській області не відноситься до способу інформування про виконання ухвали слідчого судді, адже таке виконання завершується стадією фактичного накладення арешту співробітником банка шляхом зупинення видаткових операцій по рахунку, що по суті є виключенням грошових коштів з цивільного обігу. Порядком накладення арешту передбачено лише письмово повідомляти (з ініціативи банку) орган/виконавця про зміни у зв`язку з реорганізацією банку, зміною в банку правил бухгалтерського обліку, виконанням банком вимог законодавства, номера рахунку платника, найменування та коду банку платника, а також про недостатність та відсутність коштів для виконання арешту

З урахуванням викладеного, у задоволенні клопотання в частині зобов`язання службових осіб банку столичній філії АТ «КБ «ПриватБанк» зробити відмітку на ухвалі слідчого судді про надання її до виконання, щомісячно направляти виписки (довідки) із зазначенням по вищевказаному рахунку даних про зміну суми грошових коштів із вказівкою СУ ФР ДФС у Дніпропетровській області не підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 4, 5 Конвенції Ради Європи «Про відмивання, виявлення, вилучення і конфіскацію доходів, одержаних злочинним шляхом, та про фінансування тероризму» (ратифіковану Законом України N 2698-VI від 17.11.2010),- ст.ст. 1074,1172 ЦК України, ст. 2-4 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів одержаних злочинним шляхом» від 28.11.2002 р., п. 4, 6 ст. 9 , ч. 4 ст. 107. ч.2 ст. 170 , ч.1, 2 ст. 171 КПК України,

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на грошові кошти у видатковій частині, що знаходяться на рахунках відкритих підприємством ТОВ «Профіарт» відкритий рахунок № НОМЕР_1 в столичній філії АТ «КБ «ПриватБанк» (МФО 380269).

2. Зупинити видаткові операції по вищевказаному рахунку за винятком видаткових операцій, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів) в бюджет або державні цільові фонди по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування та суми залишку, пов`язаних з виплатою заробітної плати.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти діб з моменту її постановлення та підлягає негайному виконанню.

Слідчий суддя ОСОБА_1