Справа № 350/1444/19
Провадження № 1-кп/350/146/2019
УХВАЛА

20 серпня 2019 року селище Рожнятів

Рожнятівський районний суд Івано-Франківської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника обвинуваченого ОСОБА_5

провівши підготовче засідання у кримінальному провадженні №0000091 від 14.03.2019 року про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 311, ч. 2 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 311, ч. 2 ст. 307 КК України поступив до суду від Рожнятівського відділу Калуської місцевої прокуратури 20 серпня 2019 року.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 не заперечили проти призначення кримінального провадження до судового розгляду.

Заслухавши учасників судового провадження, суд вважає, що провадження підлягає призначенню до судового розгляду з таких підстав.

Кримінальне провадження підсудне Рожнятівському районному суду Івано-Франківської області.

Обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України.

Підстави для закриття провадження відсутні.

Відповідно до вимог ст. 27 КПК України розгляд кримінального провадження потребує відкритого судового провадження.

В підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в обгрунтування якого покликається на те, що у ході досудового розслідування кримінального провадження до ОСОБА_4 було застосовано запобіжний захід у вигляі тримання під вартою на строк до 26 серпня 2019 року, а тому термін тримання під вартою обвинуваченого спливає через шість днів, розгляд кримінального провадження по суті ще не розпочався. Крім цього, на даний час існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років, що дає підстави вважати, що останній, усвідомлюючи неминучість покарання пов`язаного з позбавленням волі може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, а також ухилятися від суду іншим чином. Крім цього, обвинувачений перебуваючи на волі може продовжити займатися злочинною діяльністю, оскільки ніде не працює та не має постійного джерела доходів. А застосування більш мяких запобіжних заходів не забезпечить належної поведінки обвинуваченого.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 заперечили проти заявленого прокурором клопотання, зокрема на думку захисника прокурором не доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, обвинувачений намірів ухилятися від суду не має, намірів спотворити докази чи впливати на свідків не має, а тому просить суд змінити йому запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт.

Суд заслухавши думку учасників судового розгляду приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Рожнятівського районного суду від 29 червня 2019 року щодо обвинуваченого ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 23 год. 26 серпня 2019 року.

Згідно ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою, або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

За висновком Конституційного Суду України, викладеним в рішенні від 23.11.2017 № 1-р/2017, продовження дії заходів забезпечення кримінального провадження, а саме запобіжних заходів у вигляді домашнього арешту та тримання під вартою, обраних під час досудового розслідування, без перевірки судом обґрунтованості підстав для їх застосування, суперечить вимогам обов`язкового періодичного судового контролю за застосуванням запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність (ч. 2 ст. 29 Конституції України).

Крім того, Конституційний Суд України зазначив, що висновки слідчого судді щодо будь-яких обставин, які стосувалися суті підозри, обвинувачення та були взяті до уваги при обґрунтуванні запобіжного заходу, обраного під час досудового розслідування, для суду на стадії судового провадження не є преюдиційними. У підготовчому провадженні суд має перевірити обґрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканність, та прийняти вмотивоване рішення, незважаючи на те, чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу.

Згідно ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Вирішуючи клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд враховує наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_4 переховуватися від суду, оскільки останній обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, один з яких є тяжким, а тому усвідомлюючи покарання пов`язане з позбавлення волі може переховуватись від суду. Також суд вважає, що на даний час існує ризик незаконного впливу обвинуваченого на свідків з метою спотворити їх показання під час судового розгляду, оскільки розгляд по суті кримінального провадження ще не розпочався. Таким чином, у разі реалізації ризику впливу обвинуваченого на свідків, з метою перешкодити повному, швидкому та неупередженому судовому розгляду, мета кримінального судочинства (ст. 2 КПК України) при здійсненні правосуддя у даному кримінальному провадженні може стати недосяжною.

Крім наявності зазначених ризиків, суд враховує тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у кримінальних правопорушеннях, у яких він обвинувачується. Враховує також відсутність міцних соціальних зв`язків, а саме обвинувачений неодружений, будучи особою молодого віку та працездатним, ніде не працює, його джерело доходів невідоме.

Посилання сторони захисту на те, що у обвинуваченого на утриманні є особа похилого віку, якій останній надає допомогу тиа здійснює за нею догляд суд оцінює критично, оскільки в судовому засіданні зі слів обвинуваченого встановлено наявність інших близьких родичів, які можуть надавати їй таку допомогу.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Таким чином, суд приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діянь, які йому інкримінуються, та виключають можливість ухилення обвинуваченого від суду.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів, як альтернативних, на думку суду не забезпечить виконання обвинуваченим його обов`язків та запобіганню встановленим ризикам.

При цьому на виконання ч. 3 ст. 183 КПК України, суд вважає необхідним визначити обвинуваченому розмір застави.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи конкретні обставини та тяжкість правопорушення, суд вважає за необхідним визначити обвинуваченому розмір застави - 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 76840 грн. (1921 х 40).

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 197, 205, 314, 315, 316, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Судовий розгляд у кримінальному провадженні № 0000091 від 14.03.2019 року про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 311, ч. 2 ст. 307 КК України призначити у відкритому судовому засіданні в залі Рожнятівського районного суду на 15 год. 00 хв. 29 серпня 2019 року.

Клопотання прокурора про обрання обвинуваченому запобіжного заходу задоволити.

Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю та жителю АДРЕСА_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в установі виконання покарань № 12 м. Івано-Франківська, строком на 60 (шістдесят) днів - до 18 жовтня 2019 року включно.

У задоволенні клопотання захисника та обвинуваченого про зміну обвинуваченому запобіжного заходу відмовити.

Розмір застави визначити в сумі 40 (сорок) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в грошовому еквіваленті становить 76840 (сімдесят шість тисяч вісімсот сорок) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Рожнятівського районного суду.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту в якому він проживає, без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання або перебування;

4) утримуватися від спілкування з свідками у кримінальному провадженні;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право виїзду з України і в`їзд в Україну.

Відповідно до вимог ст. 182 КПК України роз`яснити обвинуваченому, що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ознайомити та вручити обвинуваченому ОСОБА_4 під розписку копію ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ухвала може бути оскаржена протягом семи днів з дня її оголошення до Івано-Франківського апеляційного суду через Рожнятівський районний суд.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо така скарга не була подана. У разі подання апеляційної скарги, ухвала суду, якщо вона не скасована, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1