Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/463/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2019 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретарів судового засідання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , прокурорів ОСОБА_7 , слідчого ОСОБА_8 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання захисника ОСОБА_4 в інтересах власників майна ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , про скасування арешту майна, -
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_10 , який діє в інтересах ОСОБА_11 , ОСОБА_9 , звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна. Клопотання обґрунтовувало тим, що Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 09 жовтня 2018 року по справі № 758/13006/18 накладено арешт на нерухоме майно (квартири) ОСОБА_11 , ОСОБА_9 , клопотання розглянуто без їх виклику та є необгрутованим. Арештоване нерухоме майно має законні джерела походження, які не пов`язані з обставинами кримінального провадження, оскільки ОСОБА_9 та ОСОБА_11 перебувають у зареєстрованому шлюбі, починаючи з 1985 року. Відтак, все їхнє майно є об`єктом спільної сумісної власності, оскільки набуте за спільні кошти. ОСОБА_9 та ОСОБА_11 усе свідоме життя працювали та продовжують працювати, спочатку як наймані працівники, а згодом, за часів незалежної України, як підприємці. Починаючи з 23 листопада 2004 р. ОСОБА_11 здійснює підприємницьку діяльність як фізична особа- підприємець. В свою чергу, ОСОБА_9 є учасником (засновником) Приватної фірми «ПОЛЯРІС», яка здійснює свою господарську діяльність, починаючи з 1991 року і по даний час. Усі свої прибутки подружжя завжди конвертували у іноземну валюту - долари США. Згідно наявних довідок Чернівецької ОДПІ ГУ ДФС у Чернівецькій області, а також довідки з місця роботи, зафіксовані доходи подружжя за 1998-2017 роки складають 561 255,90 доларів США.У свою чергу, витрати на придбання арештованого нерухомого майна в перерахунку на долари США склали 484 429,66 доларів США. Крім того, заявники вказують, що арештоване майно не відповідало критеріям доказів, зазначеним у статті 98 КПК України і не має доказового значення по даному кримінальному провадженню, оскільки воно було набуте за рахунок особистих сімейних заощаджень. На думку власників майна, серед доводів клопотання слідчого не наведено жодного факту, встановленого в ході розслідування, який би підтверджував набуття фігурантами справи коштів у незаконний спосіб та факти нібито передання таких ОСОБА_9 та ОСОБА_11 для купівлі нерухомого майна. Такі твердження слідчого ґрунтуються лише на його припущеннях, а підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження - не була ним доведена. Факт можливого існування спільних знайомих з фігурантами справи не дозволяє в такій мірі втручатися у права власності особи.
В судовому засіданні ОСОБА_11 та захисник ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , просили клопотання задовольнити з підстав зазначених у ньому.
Слідчий в судовому засіданні проти клопотання заперечував.
Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання, у зв`язку з наступним.
Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 09.10.2018 р., було накладено арешт, зокрема, на наступне майно: ОСОБА_11 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 : АДРЕСА_1 , гараж НОМЕР_2 ( НОМЕР_3 ); АДРЕСА_2 (59,4 м2); АДРЕСА_3 (58,8 м2); АДРЕСА_4 ; ОСОБА_9 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_4 : АДРЕСА_1 , гараж НОМЕР_5 ( НОМЕР_3 ); АДРЕСА_1 , гараж НОМЕР_6 ( НОМЕР_3 ); АДРЕСА_5 (67,6 м2); АДРЕСА_6 (68,5 м2), в рамках кримінального провадження № 0001852 від 08.03.2013 р.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних та кримінальних справ листом від 05.04.2013 №223-558/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» визначив, що слід звернути увагу суддів судів апеляційної інстанції, що у разі подання особами, визначеними у ст. 174 КПК, скарги на ухвалу слідчого судді суду першої інстанції про арешт майна у зв`язку з необґрунтованістю його накладення вони мають перевірити, чи подавалось цими особами клопотання про скасування цього заходу забезпечення слідчому судді місцевого суду та в разі негативної відповіді на зазначене питання може залишити ухвалу без змін. Іншими словами, з підстави необґрунтованості накладення арешту на майно особи, перелік яких визначено у ч. 1 ст. 174 КПК, вправі звернутися до слідчого судді суду першої інстанції із клопотанням про скасування ним своєї ухвали (абз. 2 ч. 2 ст. 174 КПК), а потім, у разі незгоди з прийнятим рішенням, вправі оскаржити ухвалу про арешт майна в апеляційному порядку згідно зі ст. 309 КПК.
Судом встановлено, що ОСОБА_11 та ОСОБА_9 є власниками арештованого майна, а саме, ОСОБА_11 : АДРЕСА_1 , гараж НОМЕР_2 (13,5 м2); АДРЕСА_2 (59,4 м2); АДРЕСА_3 (58,8 м2); АДРЕСА_4 ; ОСОБА_9 : АДРЕСА_1 , гараж НОМЕР_5 (13,5 м2); АДРЕСА_1 , гараж НОМЕР_6 (13,5 м2); АДРЕСА_5 (67,6 м2); АДРЕСА_6 (68,5 м2), в рамках кримінального провадження № 0001852 від 08.03.2013 р., не були присутні при розгляді питання про арешт майна, тому мають право заявити клопотання про скасування арешту.

Згідно наданих довідок Чернівецької ОДПІ ГУ ДФС у Чернівецькій області та довідки з місця роботи, зафіксовані доходи подружжя за 1998-2017 роки на суму 561 255, 90 дол. США.
Відповідно до висновку експертного дослідження № 2819 від 30.05.2019 року доходи ОСОБА_11 та ОСОБА_9 з урахуванням офіційного курсу НБУ (на останнє календарне число відповідного періоду) по відношенню гривні до долара США за період з 01.01.1998 року по 31.12.2017 року документально підтверджується в розмірі 508 359,52 доларів США.
В той час, витрати на придбання арештованого нерухомого майна склали 484 429,66 дол. США.
Стороною обвинувачення під час розгляду клопотання не надано доказів наявності обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_11 та ОСОБА_9 кримінального правопорушення, арешт було накладено, як на майно «третіх осіб».

Відповідно до наданих до суду доказів, суд приходить до висновку, що арешт накладено необґрунтовано, оскільки заявником доведено наявність коштів на придбання арештованого майна, відсутність обґрунтованої підозри, а таке обмеження права власності є не співрозмірним та суперечить завданням кримінального провадження, а відтак, клопотання власників майна підлягає задоволенню.
Враховуючи вищезазначене, керуючись ст. ст. 170, 174 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання захисника захисника ОСОБА_4 в інтересах власників майна ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , про скасування арешту майна задовольнити;

Скасувати арешт майна, накладений Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 09 жовтня 2018 року по справі № 758/13006/18 на наступне майно:
ОСОБА_11 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 :
- АДРЕСА_1 , гараж НОМЕР_2 (13,5 м2);
- АДРЕСА_2 (59,4 м2);
- АДРЕСА_3 (58,8 м2);
- АДРЕСА_4 ;
ОСОБА_9 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_4 :
- АДРЕСА_1 , гараж НОМЕР_5 (13,5 м2);
- АДРЕСА_1 , гараж НОМЕР_6 (13,5 м2);
- АДРЕСА_5 (67,6 м2);
- АДРЕСА_6 (68,5 м2);
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1