СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
пр. № 1-кс/759/7548/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 листопада 2019 року м. Київ

слідчий суддя Святошинського районний суд м. Києва ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю: адвоката ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 поданої в інтересах ОСОБА_4 про повернення частини коштів, внесених як застава в рамках кримінального провадження №0000049 внесеного до ЄРДР 30.01.2019,

ВСТАНОВИВ:

18.11.2019 заявник, звернувся до суду в інтересах ОСОБА_4 про повернення частини коштів, внесених як застава в рамках кримінального провадження №0000049 внесеного до ЄРДР 30.01.2019, просить повернути частину застави в розмірі 25800 грн 00 коп. внесену ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на рахунок Державної казначейської служби України, оскільки слідчим суддею Святошинського районного суду визначено запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 602100 грн 00 коп. при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , однак Київським апеляційним судом зменшено заставу до 576300 грн., отже поверненню підлягає сума в розмірі 25800 грн. 00 коп., однак ухвала Київського апеляційного суду від 24.09.2019 не містить рішення саме стосовно повернення частини застави, а лише вказано про зменшення її розміру, тому повернути різницю неможливо.

Адвокат у судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити.

Старший слідчий СУ ГУНП у Київській області ОСОБА_6 у судове засідання не з`явився будучи повідомленими належним чином про причини неявки згідно ст. 138 даного Кодексу не повідомив, а тому слідчий суддя, згідно ст.ст. 22, 26, 182 того ж Кодексу, приходить до висновку, що його неявка не перешкоджає розгляду звернення по суті.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку.

Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 30.07.2019 ОСОБА_7 визначено запобіжний захід у виді тримання під вартою, якою одночасно визначено запобіжний захід у вигляді застави у сумі 300 (трьохсот) розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 602100 грн 00 коп.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

За вимогами ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

02.08.2019 ОСОБА_5 була внесена застава у вказаному розмірі за підозрюваного ОСОБА_4 , що підтверджується відповідними квитанціями.

Між тим, ухвалою Київського апеляційного суду від 24.09.2019 скасовано ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 30.07.2019 в частині визнання застави у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становило 602100 грн 00 коп. та визначено розмір застави ОСОБА_7 в розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 576300 грн 00 коп.

18.10.2019 ОСОБА_5 подала заяву до територіального управління Державної судової адміністрації м. Києва про повернення частини застави відносно підозрюваного ОСОБА_4 на підставі ували Київського апеляційного суду від 24.09.2019.

28.10.2019 адвокатом було подано заяву з проханням повідомити причини неповернення та вжиття заходів для виконання ухвали Київського апеляційного суду.

11.11.2019 була направлена відповідь від територіального управління Державної судової адміністрації м. Києва №6-2143/19 в якому зазначено, що механізм повернення коштів у разі застосування запобіжного заходу у вигляді застави визначено Порядком внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави як запобіжного заходу, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.01.2015 №15.

Згідно ч. 11 ст. 182 КПК України передбачено, що застава, що не була звернута в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу.

Статтею 41 Конституції України та статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої України приєдналась 17.07.1997 відповідно до Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 1-27, 182, 203, 369-372, також, Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Тобто, утримання коштів застави у відсутність законної підстави для цього (скасування ухвали слідчого судді), порушує право власності заставодавця, внаслідок чого він позбавлений змоги реалізувати свої право на користування та розпорядження своїм майном на власний розсуд.

Відтак, у зв`язку із зменшеням розміру застави з 602100 грн 00 коп. на 576300 грн 00 коп. різниця якої складає 25800 грн 00 коп. та наданням слідчому судді клопотання про повернення застави, слідчий суддя проходить до висновку про можливість повернення внесених в якості застави грошових коштів за підозрюваного ОСОБА_5 .

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 176-179, 182, 193, 194, 196, 201, 309, 376, 532 КПК України, слідчий судя, -

ПОСТАНОВИВ:

клопотання адвоката ОСОБА_3 поданої в інтересах ОСОБА_4 про повернення частини коштів, внесених як застава в рамках кримінального провадження №0000049 внесеного до ЄРДР 30.01.2019 задовольнити.

Заставу внесену ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_1 ) у сумі 25800 (двадцять п`ять тисяч вісімсот гривень) 00 коп., згідно квитанції №21978235 від 02.08.2019 на підставі ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 30.07.2019 року у справі 759/13754/19 за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повернути заставодавцю ОСОБА_5 .

Ухвала оскарженню не підлягає є обов`язковою і підлягає виконанню на всій території України.

Слідчий суддя Святошинського

районного суду м. Києва ОСОБА_1