Справа № 450/1357/17
У Х В А Л А

16 липня 2019 року Шевченківський районний суд м. Львова в колегіальному складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретар ОСОБА_4

з участю прокурора ОСОБА_5

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

ОСОБА_9 , ОСОБА_10

захисників ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ,

ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16

потерпілого ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19

представників потерпілих ОСОБА_20 , ОСОБА_21

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові у кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_9 у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.27 - п.п.1, 5, 6, 11, 12 ч.2 ст.115, ч.3 ст.27, ч.2 ст.15 -п.п.1, 5, 6, 11, 12 ч.2 ст.115, ч.3 ст.27-ч.2 ст.194, ч.1 ст.263 КК України

клопотання захисника ОСОБА_22 в інтересах свідка ОСОБА_23 про проведення допиту свідка в режимі відеоконференції у закритому судовому засіданні, клопотання захисника ОСОБА_11 про зміну обсягу дослідження доказів і виключення ОСОБА_23 з переліку свідків, які підлягають допиту в суді,

в с т а н о в и в :

На розгляді Шевченківського районного суду м.Львова перебуває вказане кримінальне провадження.

В ході судового розгляду захисник свідка ОСОБА_23 , адвокат ОСОБА_22 подав клопотання про проведення допиту свідка ОСОБА_23 в режимі відеоконференції з приміщення Рівненського міського суду Рівненської області у закритому судовому засіданні. Своє клопотання мотивує тим, що дистанційний допит свідка в закритому судовому засіданні обґрунтовується необхідністю забезпеченням безпеки свідка, щодо якого існують реальні загрози його життю і здоров`ю та оперативності судового провадження.

Це кримінальне провадження носить неабиякий резонанс в суспільстві, засоби масової інформації рясніють повідомленнями про хід розгляду кримінального провадження. Сторона захисту публічно звинувачує свідка ОСОБА_23 не тільки у неправдивості показів, але й у організації вчинення інкримінованих обвинуваченими злочинів.

При допиті свідка ОСОБА_23 слідчим-суддею Галицького районного суду м.Львова в іншому кримінальному провадженні за участі обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 останні неодноразово висловлювали погрози на адресу свідка, як під час судового засідання так і під час оголошуваних перерв, чим чинили неабиякий психологічний тиск на свідка. Невідомі особи намагалися провести відеозйомку свідка ОСОБА_24 , вигукували образливі слова та погрози.

Зазначає, що свідок ОСОБА_23 має реальні підстави вважати, що в приміщенні Шевченківського районного суду м.Львова, чи поблизу нього, можуть провести відеозйомку з подальшим розповсюдженням в ЗМІ та інтернет ресурсах,

Під час проведення досудового розслідування до свідка ОСОБА_24 застосовувались заходи безпеки, що додатково підтверджує обґрунтованість побоювань свідка за своє життя і здоров`я.

Крім того, захисником обвинуваченого ОСОБА_6 адвокатом ОСОБА_11 подано клопотання про зміну обсягу дослідження доказів і виключення ОСОБА_23 з числа свідків, заявлених для допиту в суді стороною обвинувачення.

В обґрунтування клопотання зазначає, що ОСОБА_23 заявлений стороною обвинувачення у списку осіб, що підлягають допиту в якості свідка у справі. За повідомленням прокурора в суді до цього свідка були застосовані заходи безпеки і він допитувався під час досудового розслідування як ОСОБА_25 . Захисник вказує, що в діях ОСОБА_23 наявний склад злочину, передбачений ч.1 ст.27, ч.1 ст.14, п.п. 11, 12 ч.2 ст.115, ч.1 ст.263 КК України. Проте, відомості в ЄРДР відносно ОСОБА_23 , не внесені. Не оголошуючи підозри ОСОБА_23 , сторона обвинувачення намагається штучно створити доказ обвинувачення ОСОБА_6 , коли свідок ОСОБА_23 вимушений давати такі покази, які вигідні стороні обвинувачення. Покликається на очевидну недопустимість такого доказу.

Ознайомившись із заявленими клопотаннями, письмовими запереченнями, заслухавши доводи та заперечення учасників провадження, колегія суддів дійшла такого висновку.

У відповідності з п.5 ч.2 ст.27 КПК України кримінальне провадження в судах усіх інстанцій здійснюється відкрито. Слідчий суддя, суд може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини лише у випадках: …5) необхідності забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Згідно п.8 ч.1 ст.66 КПК України свідок має право заявляти клопотання про забезпечення безпеки у випадках, передбачених законом.

У відповідності з п.«з» ч.1 ст.7 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» одним із заходів забезпечення безпеки є закритий судовий розгляд.

Згідно ст.16 цього Закону у випадках, коли цього потребують інтереси безпеки осіб, взятих під захист, за мотивованою ухвалою суду може проводитися закрите судове засідання. У випадках та в порядку, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, для забезпечення безпеки учасника кримінального провадження, суд за власною ініціативою або за клопотанням учасників кримінального провадження може прийняти рішення про проведення допиту учасника кримінального провадження з використанням відеоконференції при трансляції з іншого приміщення, в тому числі у спосіб, що унеможливлює ідентифікацію особи, яка дає показання.

Статтею 20 Закону, передбачено, що підставою для вжиття заходів забезпечення безпеки осіб, зазначених у статті 2 цього Закону, є дані, що свідчать про наявність реальної загрози їх життю, здоров`ю, житлу і майну.

Згідно п.2 ч.1, ч.2 ст.336 КПК України судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, в тому числі, яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі:

2) необхідності забезпечення безпеки осіб;

Суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власного ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження. У разі якщо сторона кримінального провадження чи потерпілий заперечує проти здійснення дистанційного судового провадження, суд може ухвалити рішення про його здійснення лише вмотивованою ухвалою, обґрунтувавши в ній прийняте рішення.

Частиною 9 статті 352 КПК України визначено, що у виняткових випадках для забезпечення безпеки свідка, який підлягає допиту, суд за власного ініціативою або за клопотанням сторін кримінального провадження чи самого свідка постановляє вмотивовану ухвалу про проведення допиту свідка з використанням технічних засобів з іншого приміщення, у тому числі за межами приміщення суду, або в інший спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію та забезпечує сторонам кримінального провадження можливість ставити запитання і слухати відповіді на них. У разі якщо існує загроза ідентифікації голосу свідка, допит може супроводжуватися створенням акустичних перешкод. Перед постановленням відповідної ухвали суд зобов`язаний з`ясувати наявність заперечень сторін кримінального провадження проти проведення допиту свідка в умовах, що унеможливлюють його ідентифікацію, і в разі їх обґрунтованості відмовити у проведенні допиту свідка в порядку, визначеному цією частиною.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 надав пояснення, що під час досудового розслідування даного кримінального провадження до свідка ОСОБА_23 було застосовано заходи забезпечення безпеки, а саме конфіденційність відомостей про особу. Анкетні дані свідка ОСОБА_23 було змінено і він надавав показання під прізвищем ОСОБА_25 . В подальшому особа цього свідка, його анкетні дані стали відомі учасникам кримінального провадження і застосування заходів забезпечення його безпеки втратило актуальність, хоча такі заходи не скасовані.

Колегія суддів, зважаючи на доводи та заперечення сторін кримінального провадження, аргументи захисника ОСОБА_22 в інтересах свідка ОСОБА_23 , з метою забезпечення безпеки свідка ОСОБА_23 під час його допиту в суді вважає за необхідне такий допит свідка проводити у закритому судовому засіданні.

Водночас, проведення допиту свідка з іншого приміщення, у тому числі за межами приміщення суду, допускається лише у виняткових випадках, для забезпечення безпеки свідка і з метою унеможливлення його ідентифікації.

Свідок ОСОБА_23 ідентифікований і заявлений прокурором в числі свідків, які підлягають допиту в суді під власним прізвищем, а не під псевдонімом. Тому підстави для проведення допиту цього свідка в режимі відеоконференції в порядку ст.ст.336,352 КПК України відсутні.

Клопотання захисника ОСОБА_11 про зміну обсягу дослідження доказів і виключення ОСОБА_23 з числа свідків, заявлених для допиту в суді стороною обвинувачення, колегія суддів вважає безпідставним. Захисник у клопотанні покликається на п.2 ч.3 ст.87 КПК України за яким недопустимими є також докази, що були отримані після початку кримінального провадження шляхом реалізації органами досудового розслідування чи прокуратури своїх повноважень, не передбачених цим Кодексом, для забезпечення досудового розслідування кримінальних правопорушень.
Статтею 23 КПК України закріплено принцип безпосереднього дослідження судом доказів.
Зазначені захисником у клопотанні обставини не дають підстав для визнання очевидно недопустимим доказом допит свідка ОСОБА_23 в судовому засіданні, а відтак, виключення цього свідка з числа заявлених для допиту в суді стороною обвинувачення.
Керуючись ст.ст.23, 27, 336, 349, 352, 371 КПК України, колегія суддів
П О С Т А Н О В И Л А :

Клопотання захисника ОСОБА_22 в інтересах свідка ОСОБА_23 задовольнити частково.

Проводити допит свідка ОСОБА_23 у даному кримінальному провадженні у закритому судовому засіданні в залі Шевченківського районного суду м.Львова.

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_22 в частині проведення допиту свідка ОСОБА_23 в режимі відеоконференції за межами Шевченківського районного суду м.Львова з приміщення Рівненського міського суду Рівненської області відмовити.

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_11 про зміну обсягу дослідження доказів і виключення ОСОБА_23 з числа свідків, заявлених для допиту в суді стороною обвинувачення відмовити.

Повний текст ухвали складено 18.07.2019 року.

Головуюча суддя Судді ОСОБА_26 ОСОБА_27 ОСОБА_28 Білінська