Номер провадження 1-кс/201/5702/2019
УХВАЛА
Іменем України

25 вересня 2019 року м. Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Дніпропетровської області ОСОБА_6 , прокурора відділу приймання, опрацювання та аналізу оперативної інформації прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_7 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою про вчинення кримінального правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Адвоката ОСОБА_3 (діє на підставі договору про надання правничої допомоги від 01.01.2019р.) звернувся до слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська зі скаргою в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , в якій просить зобов`язати особисто прокурора Дніпропетровської області ОСОБА_6 і прокурора відділу приймання, опрацювання та аналізу оперативної інформації прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_7 внести відомості до ЄРДР за його заявою про вчинення кримінального правопорушення від 18.09.2019р. за попередньою правовою кваліфікацією за статтями 27, 366, 374, 397 КК України відносно прокурора другого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_8 , прокурора прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_9 та інших прокурорів-процесуальних керівників у кримінальному провадженні № 0001029, внесеному до ЄРДР 27.08.2018р. за ст. 28 ч. 3, 191 ч. 5, 366 ч. 1 КК України, розпочати розслідування, надати витяг з ЄРДР.

Скарга передана в провадження слідчого судді ОСОБА_1 19.09.2019р. згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді, передана слідчому судді 20.09.2019р. та призначена до розгляду на 23.09.2019р. 23.09.2019р. розгляд скарги будо відкладено до 25.09.2019р. за клопотання прокурора.

В обґрунтування доводів, викладених у скарзі, адвокат ОСОБА_3 зазначив, що 18.09.2019р. на прийомі громадян він через чергового прокурора подав прокурору Дніпропетровської області ОСОБА_6 заяву про вчинене кримінальне правопорушення, в якій повідомив, що на підставі укладеного з ОСОБА_5 договору про надання правової, професійної правничої допомоги від 01.01.2019р. він надає підозрюваному ОСОБА_5 професійну правничу допомогу у кримінальному провадженні № 0001019 від 27.08.2019р.

13.09.2019р. він дізнався про те, що прокуратурою Дніпропетровської області здійснюється кримінальне провадження №0001019 від 27.08.2019р, у якому прокурором другого відділу процесуального керівництва прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_8 і прокурором Дніпропетровської області ОСОБА_6 повідомлено про підозру ОСОБА_5 у скоєнні кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191 ч. 5, ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України шляхом вручення двох підозр матері ОСОБА_5 , а також матері вручене клопотання про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, складене прокурором прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_8

16.09.2019р. заявник намагався надати прокурору ОСОБА_8 і прокурору ОСОБА_9 договір про надання правничої допомоги ОСОБА_5 від 01.01.2019р., копію свідоцтва №0725 від 11.07.1997р. про право на заняття адвокатською діяльністю з метою допуску у якості захисника підозрюваного ОСОБА_5 . Захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_10 також намагався надати прокурору ОСОБА_8 клопотання від 16.09.2019р. Але прокурори відмовились приймати у захисників ці документи, тому заявник звернувся із клопотанням до прокурора ОСОБА_8 про залучення його в якості захисника ОСОБА_5 , у якому вимагав винести відповідну постанову, надати витяг з ЄРДР, а адвокат ОСОБА_10 подав аналогічне клопотання через приймальну громадян прокуратури Дніпропетровської області. Обидва клопотання до цього часу не розглянуті, заявника не допущено захисником підозрюваного ОСОБА_5 , не наданий витяг з ЄРДР.

Таким чином прокурори ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , інші процесуальні керівники, які діяли під керівництвом прокурора Дніпропетровської області ОСОБА_6 , порушили право на захист підозрюваного ОСОБА_5 , перешкоджали здійсненню адвокатської діяльності, чим вчинили кримінальні правопорушення передбачені ст.ст. 27, 366, 374, 397 КК України.

На підставі викладеного адвокат ОСОБА_3 просив у заяві внести відомості до ЄРДР за попередньою правовою кваліфікацією за ст.ст. 27, 366, 374, 397 КК України відносно прокурорів ОСОБА_8 і ОСОБА_9 , інших прокурорів-процесуальних керівників у кримінальному провадженні № 0001029, внесеному до ЄРДР 27.08.2018р., розпочати розслідування, негайно надати витяг з ЄРДР, вжити заходів запобігання спотворенню і знищенню доказів вчинення кримінальних правопорушень.

18.09.2019р. черговий прокурор відділу приймання, опрацювання та аналізу оперативної інформації прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_7 після прийняття заяви поставив на його екземплярі штамп з датою від 18.09.2019р. за вх. № 193, що не відповідає ст.ст. 214, 60 КПК України і не підтверджує прийняття та реєстрацію заяви в ЄРДР.

Станом на 19.09.2019р. відомості про внесення заяви до ЄРДР відсутні, витяг з ЄРДР не наданий. Отже, прокурори ОСОБА_6 і ОСОБА_7 порушили вимоги ст.ст. 60, 214 КПК України, розділу І глави 4 Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України за № 139 від 06.04.2016р. «Про затвердження Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань».

Заявник в засіданні вимоги скарги підтримав і просив їх задовольнити, додатково пояснивши, що станом на день розгляду скарги відомості про внесення заяви до ЄРДР відсутні, витяг з ЄРДР він не отримував. Наполягав на тому, що прокурор ОСОБА_4 не має права приймати участь у розгляді скарги, предметом якої є оскарження дій інших прокурорів, прокурор ОСОБА_4 не перебуває у групі прокурорів по кримінальному провадженню, не надала відповідної постанови, тому немає повноважень щодо представництва прокурорів щодо яких подана скарга на їх бездіяльність.

Представник прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 в судовому засіданні проти задоволення скарги заперечувала, просила відмовити у її задоволенні і закрити провадження, оскільки 20.09.2019р. до ЄРДР вже внесені відомості за заявами ОСОБА_3 від 17.09.2018р. і від 18.09.2019р., про що повідомлено заявника шляхом направлення поштою повідомлення від 24.09.2019р. за № 15/3-331вих-19, який присвоєно системою єдиного обліку документації у прокураторі області. Повноваження на її участь у розгляді скарги підтверджені тим, що реєстрація зави у ЄРДР здійснена нею, крім того їй доручено приймати участь у розгляді скарги згідно з резолюцією начальника відділу інформаційно-аналітичного супроводу прокуратори Дніпропетровської області ОСОБА_11 .

При розгляді скарги відповідно до вимог ст. 107 КПК України здійснювалося повне фіксування судового засідання за допомогою технічного засобу.

Суд, дослідивши матеріали скарги, вважає, що скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів скарги встановлено, що 16.09.2019р. (згідно штампу вхідної кореспонденції від 16.09.2019р. з вх. № 43388-19) адвокат ОСОБА_3 подав прокурору другого відділу прокуратори Дніпропетровської області ОСОБА_8 клопотання про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, надання додатків до клопотання про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

16.09.2019р. (згідно штампу вхідної кореспонденції від 16.09.2019р. з вх. № 43392-19) адвокат ОСОБА_3 подав прокурору прокуратори Дніпропетровської області ОСОБА_8 клопотання про допуск його у якості захисника підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0001029, про що прийняти відповідну постанову, ввести відомості до ЄРДР, надати постанову і витяг з ЄРДР.

17.09.2019р. (згідно штампу вхідної кореспонденції від 17.09.2019р. з вх. № 43677-19) адвокат ОСОБА_3 подав прокурору ОСОБА_8 і процесуальним керівникам у кримінальному провадженні № 0001029 від 27.08.2018р. ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 клопотання про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.

До матеріалів скарги заявник долучив також клопотання, подані захисником ОСОБА_16 - адвокатом ОСОБА_10 від 16.09.2019р. і від 17.09.2019р. (згідно штампів вхідної кореспонденції від 16.09.2019р. з вх. № 43385-19 і від 17.09.2019р. з вх. № 43685-19) прокурору ОСОБА_8

18.09.2019р. адвокат ОСОБА_3 подав через чергового прокурора відділу приймання, опрацювання та аналізу оперативної інформації прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_7 (штамп від 18.09.2019р. за вх. № 193) заяву на ім`я прокурора Дніпропетровської області ОСОБА_6 про вчинене кримінальне правопорушення, в якій повідомив, що він є захисником ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0001019 від 27.08.2019р. на підставі укладеного з ним договору про надання правничої допомоги від 01.01.2019р. 13.09.2019р. він дізнався, що прокурором прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_8 і прокурором Дніпропетровської області ОСОБА_6 повідомлено про підозру ОСОБА_5 у скоєнні кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191 ч. 5, ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України шляхом вручення двох підозр матері ОСОБА_5 , а також матері ОСОБА_5 13.09.2019р. вручене клопотання про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Повідомив, що 16.09.2019р. він і адвокат ОСОБА_10 намагалися надати прокурору ОСОБА_8 і прокурору ОСОБА_9 у їх службових кабінетів договір про надання правничої допомоги ОСОБА_5 від 01.01.2019р., копію свідоцтва № 0725 від 11.07.1997р. про право на заняття адвокатською діяльністю з метою допуску у якості захисника підозрюваного ОСОБА_5 . Але прокурори відмовились приймати у захисників ці документи, тому 16.09.2019р. він звернувся із клопотанням до прокурора ОСОБА_8 про залучення його в якості захисника ОСОБА_5 , а адвокат ОСОБА_10 подав таке клопотання через приймальну громадян прокуратури Дніпропетровської області. Обидва клопотання до цього часу не розглянуті, заявника не допущено захисником підозрюваного ОСОБА_5 , не наданий витяг з ЄРДР.

Враховуючи викладене, просив невідкладно внести відомості до ЄРДР за його заявою про вчинення кримінального правопорушення прокурорами ОСОБА_8 , ОСОБА_9 й іншими процесуальними керівниками у кримінальному провадженні № 0001029 від 27.08.2018р. з попередньою правовою кваліфікацією за ст. 27, 366, 374, 397 КК України та розпочати розслідування, негайно надати витяг з ЄРДР.

До зави від 18.09.2019р. заявник надав копії: свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю №0725 від 11.07.1997р.; договору про надання правової, професійної правничої допомоги від 01.01.2019р.; клопотання адвоката ОСОБА_3 від 16.09.2019 р.; клопотання адвоката ОСОБА_10 від 16.09.2019 р.; клопотання адвоката ОСОБА_3 від 17.09.2019р.; клопотання адвоката ОСОБА_10 від 17.09.2019 р.

Як встановлено під час розгляду скарги 20.09.2019р. прокурором прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 до ЄРДР внесені відомості за заявами ОСОБА_3 від 17.09.2019р. і від 18.09.2019р. з присвоєнням номера кримінального провадження № 0000625 з такою фабулою: у заявах від 17.09.2019р. та 18.09.2019р. ОСОБА_3 наводить відомості, що можуть свідчити про вчинення працівниками правоохоронного органу дій, що виходять за межі наданих їм повноважень, а саме складання та вручення повідомлення про підозру, перешкод до здійснення діяльності захисників у кримінальному провадженні № 0001029. Правова кваліфікація визначена за ч. 1 ст. 365 КК України.

У своїй скарзі, яку заявник підтримав під час її розгляду, заявник просив зобов`язати прокурора Дніпропетровської області ОСОБА_6 і чергового прокурора прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_7 невідкладно внести відомості до ЄРДР за його заявою з попередньою правовою кваліфікацією за ст. 27, 366, 374, 397 КК України, розпочати розслідування і надати витяг з ЄРДР.

Згідно зі ст.ст. 9, 214 КПК України слідчий, прокурор після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування під час якого прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити всі обставини кримінального провадження та надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень. Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Відповідно до ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Як з`ясовано під час розгляду скарги станом на день її розгляду за заявою ОСОБА_3 внесені до ЄРДР із попередньою кваліфікацією за ч. 1 ст. 365 КК України, що відповідає вимогам розділу 2 Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого Наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016р. № 139, що виключає факт бездіяльності прокуратури Дніпропетровської області.

Отже, відсутні підстави для зобов`язання уповноваженої особи прокуратури Дніпропетровської області вносити відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань у порядку ст. 214 КПК України.

Стосовно того, що заявник не отримував витяг з ЄРДР, то як установлено під час розгляду скарги, 24.09.2019р. за № 15/3-331вих-19 прокуратурою області за підписом прокурора відділу ОСОБА_4 на його адресу було направлене повідомлення про реєстрацію заяв від 17.09.2019р. і від 18.09.2019р., до якої було доданий витяг з ЄРДР. Той факт, що заявник його не отримував не утворює бездіяльність уповноваженої особи прокуратори області, оскільки закон передбачає лише обов`язок надати заявнику витяг з ЄРДР, а не пересвідчитися у його отриманні останнім. Крім того, суд звертає увагу на те, що повідомлення скероване заявнику 24.09.2019р., а його скарга розглядається наступного дня після направлення - 25.09.2019р., тому з урахуванням строків пересилання поштових відправлень, цілком ймовірно, що заявником повідомлення ще не отримане.

Що стосується вимог скарги в частині зобов`язання прокурора Дніпропетровської області і чергового прокурора прокуратури Дніпропетровської області внести відомості до ЄРДР, а також посилань заявника під час її розгляду про те, що саме означені особи мають бути присутніми під час оскарження їх дій, суд вважає їх такими, що не ґрунтуються на процесуальному законі і не відповідають обсягу повноважень вказаних осіб.

Так, Законом України «Про прокуратуру» визначено правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів. Нагляд за додержанням законів органами, що провадять оперативно-розшукову діяльність, дізнання, досудове слідство, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 2 Закону визначено однією з функцій прокуратури. Повноваження прокурора при здійсненні нагляду за досудовим слідством законодавцем закріплені у ст. 25 Закону України «Про прокуратуру», яка відсилає до КПК України, визначивши, що прокурор у цій сфері користується правами та виконує обов`язки, передбачені КПК.

За приписами ч. 2 ст. 26 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює нагляд за додержанням законів також у зв`язку з необхідністю належного реагування на відомості про можливі порушення законодавства, що містяться у скаргах, зверненнях чи будь-яких інших джерелах.

Наказом Генеральної прокуратури України від 28.03.2019р. № 51, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 04.04.2019р. за № 363/33334, затверджений Порядок організації діяльності прокурорів і слідчих органів прокуратури у кримінальному провадженні, пунктами 3 - 5 розділу І якого визначено повноваження у т.ч. керівника регіональної прокуратури відповідно до розподілу обов`язків забезпечувати: організацію діяльності та взаємодії прокурорів і слідчих органів прокуратури у кримінальному провадженні; виконання вимог закону при прийманні, реєстрації, розгляді та вирішенні заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, своєчасне внесення відомостей до ЄРДР; повне, ефективне та неупереджене розслідування кримінальних правопорушень відповідно до вимог законодавства; реагування на виявлені порушення закону з часу надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення до прийняття остаточного рішення у провадженні.

Виконання повноважень керівника регіональної прокуратури забезпечують згідно з компетенцією самостійні структурні підрозділи прокуратур відповідного рівня, які здійснюють: моніторинг ЄРДР; вивчення інформації про хід і результати досудового розслідування та судового розгляду кримінального провадження, матеріалів кримінального провадження та засвідчених копій судових рішень; інформаційно-аналітичне та методичне забезпечення діяльності прокурорів і слідчих органів прокуратури, вивчення та узагальнення практики застосування законодавства; виконання доручень керівників прокуратур регіонального рівня, їх перших заступників та заступників.

Керівники прокуратур регіонального рівня, їх перші заступники та заступники відповідно до розподілу обов`язків забезпечують ефективну взаємодію у кримінальному провадженні регіональних, військових та місцевих прокуратур, розташованих у межах однієї адміністративно-територіальної одиниці; за необхідності створюють за погодженням із Генеральною прокуратурою України міжрегіональні групи прокурорів або слідчих прокуратури.

Наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016р. № 139, затверджене Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, яке визначає порядок формування та ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, а також надання відомостей з нього (далі Положення № 139).

Згідно з п.п. 6, 7, 8 розділу І Положення № 139 виконання функцій адміністратора Реєстру покладається на регіональні прокуратури (за винятком військових), якими забезпечуються адміністрування та моніторинг використання системи, надання (обмеження) реєстраторам доступу до Реєстру у визначених цим Положенням випадках, перевірка дотримання дисципліни та системи безпеки, проведення навчання щодо наповнення та користування Реєстром, а також виконання інших функцій, передбачених цим Положенням.

Реєстраторами Реєстру є: прокурори, у тому числі керівники прокуратур; керівники органів досудового розслідування; слідчі органів прокуратури, поліції, безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства та органів Державного бюро розслідувань; детективи підрозділів детективів та внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України, уповноважені здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень.

Реєстратори самостійно формують (отримують) витяг з Реєстру у межах унесеної інформації та посвідчують його своїм підписом. Надання витягу з Реєстру здійснюється реєстраторами, уповноваженими на здійснення досудового розслідування та нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва у ньому.

З наведених положень слідує, що до повноважень прокурорів областей (іншими словами - керівників регіональних прокуратур) не відноситься виконання функцій щодо прийняття і реєстрації заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення і надання відповідних витягів з ЄРДР, оскільки це повноваження виключно реєстраторів, які самостійно формують (отримують) витяг з Реєстру та посвідчують його своїм підписом. Такими реєстраторами є прокурори (керівники прокуратур), керівники органів досудового розслідування, слідчі, детективи, уповноважені здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень. В той час як прокурори областей (керівник регіональних прокуратур) здійснюють лише щоденний моніторинг ЄРДР.

Щодо функцій інших прокурорів працівників структурних підрозділів апаратів та органів прокуратури, то наказами прокурорів областей з метою забезпечення належної організації та проведення особистого прийому в прокуратурі області, з урахуванням вимог Законів України «Про прокуратуру» та «Про звернення громадян», наказу Генерального прокурора України від 30.12.2015р. № 430 «Про організацію діяльності органів прокуратури України з особистого прийому, розгляду звернень та забезпечення доступу до публічної інформації», Інструкції про порядок розгляду звернень та особистого прийому в органах прокуратури України, затвердженої наказом Генерального прокурора України від 20.12.2017 № 357, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 16.01.2018 за № 65/31517, затверджується Порядок організації та проведення особистого прийому громадян керівниками прокуратур, у тому числі із залученням працівників інших структурних підрозділів апаратів та органів прокуратури.

Інструкція № 357 поширюється на звернення громадян та юридичних осіб, отримані в письмовій або усній формі (п. 1 розділу ІІ Інструкції).

Згідно з п. 3 розділу ІІ Інструкції № 357 заяви і повідомлення про вчинення кримінального та/або корупційного правопорушення вирішуються в органах прокуратури відповідно до вимог кримінального процесуального законодавства та/або Закону України «Про запобігання корупції», Положення № 139.

Отже до функцій чергового прокурора також не відноситься прийняття і реєстрація у ЄРДР заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення і надання відповідних витягів з ЄРДР, а лише прийняття звернень громадян та юридичних осіб, отримані в письмовій або усній формі.

Виходячи з приписів ч. 2 ст. 17 Закону України «Про прокуратуру» вимоги підзаконних актів наказів Генерального прокурора, наказів керівника регіональної прокуратури для підлеглих прокурорів є обов`язковими до виконання.

Тому вимоги заявника про зобов`язання особисто прокурора Дніпропетровської області ОСОБА_6 і прокурора відділу приймання, опрацювання та аналізу оперативної інформації прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_7 внести відомості до ЄРДР за заявою про вчинення кримінального правопорушення, розпочати розслідування і надати витяг з ЄРДР не ґрунтуються на законі, а тому у цій частині скарга задоволенню не підлягає.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 91 КПК України підлягають доказуванню, зокрема, подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення). При цьому, положеннями ст. 92 КПК України регламентовано, що обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 цього Кодексу, покладається не на заявника, а на слідчого і прокурора.

Також ч. 5 ст. 214 КПК України регламентує, які саме відомості мають заноситися у ЄРДР при надходженні заяви про вчинення кримінального правопорушення. До них належать відомості про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Таким чином, слідчий суддя констатує пряму вказівку щодо внесення до ЄРДР стислого опису обставин, відповідно до яких потерпілий або заявник вважає, що дійсно відбулося кримінальне правопорушення.

Отже правова кваліфікація кримінального правопорушення при внесенні первісному внесенні відомостей до ЄРДР є попередньою. Вона може змінюватися в процесі досудового розслідування і ці відомості також потім вносяться до ЄРДР (із зазначенням статті).

Відомості про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність вносяться виключно реєстратором заяви про кримінальне правопорушення, що чітко передбачено вимогами п. 5 ч. 5 ст. 214 КПК України і Положення № 139, а тому не підлягають задоволенню вимоги заявника про зобов`язання ввести відомості до ЄРДР з попередньою правовою кваліфікацією, визначеною ним - за статтями 27, 366, 374, 397 КПК України.

Згідно ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 2, 25, 28, 107, ст.ст. 214, 303-307 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги захиснику підозрюваного ОСОБА_5 адвокату ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Дніпропетровської області ОСОБА_6 , прокурора відділу приймання, опрацювання та аналізу оперативної інформації прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_7 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою про вчинення кримінального правопорушення - відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1