Справа № 462/3124/19
провадження 1-кс/462/2011/19
У Х В А Л А

19 серпня 2019 року м.Львів

Слідчий суддя Залізничного районного суду м.Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у м.Львові скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 на постанову слідчого Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 від 08 серпня 2019 року у кримінальному провадженні № 0001582 про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій,

встановив:

Захисник підозрюваного ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою на постанову слідчого Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 від 08.08.2019 року у кримінальному провадженні № 0001582 про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій. Свою скаргу обґрунтовує тим, що 07.08.2019 року звернувся до слідчого ОСОБА_6 з клопотанням датованим 06.08.2019 року про допит в якості свідка поліцейського взводу 2 роти батальйону УПП у Львівській області, молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 щодо обставин виїзду за викликом по лінії «102» 14.05.2019 року о 20.00 год. за адресою: м.Львів, вул.Кульпарківська, 230 «а», однак слідчий 08.08.2019 року відмовив у задоволенні клопотання. Вважає відмову необґрунтованою, а постанову незаконною і просить її скасувати, зобов`язати слідчого допитати вказану особу як свідка.
В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 і захисник ОСОБА_3 скаргу підтримали, покликаючись на мотиви такої, яку просять задовольнити.

Слідчий Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_5 , який входить в групу слідчий у кримінальному провадженні № 0001582, в судовому засіданні проти задоволення скарги заперечив, посилаючись на її безпідставність, оскільки поліцейський ОСОБА_7 , про допит якого сторона захисту звернулась із клопотанням, не був очевидцем події, а про її обставини поліцейському відомо зі слів потерпілих, які допитані у цьому кримінальному провадженні. Вважає, що у такий спосіб сторона захисту затягує досудове розслідування, просить в задоволенні скарги відмовити.

Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали скарги, матеріали кримінального провадження № 0001582, слідчий суддя дійшов висновку про відмову в задоволенні скарги з наступних підстав.

Частиною 1 ст.303 КПК України визначено рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження, серед яких, відповідно п.7 ч.1 ст.303 КПК України передбачено право оскаржити рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій негласних слідчих (розшукових) дій особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

Як встановлено в судовому засіданні, СВ Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001582, внесеному до ЄРДР 14.05.2019 року за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, щодо обставин вчинення 14.05.2019 року близько 20.00 год. в приміщенні ОСББ «Фамільний дворик» на вул.Кульпарківська, 230 «а» у м.Львові ОСОБА_4 з використанням предмету, схожого на пістолет, хуліганських дій відносно ОСОБА_8 і ОСОБА_9 .

Також встановлено, що 07.08.2019 року захисник підозрюваного у даному провадженні ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 звернувся, в порядку ст.220 КПК України, до слідчого з клопотанням, датованим 06.08.2019 року, про допит в якості свідка поліцейського взводу 2 роти батальйону УПП у Львівській області, молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 щодо обставин виїзду за викликом по лінії «102» 14.05.2019 року о 20.00 год. за адресою: м.Львів, вул.Кульпарківська, 230 «а».
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
За вимогами ст.220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.
Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, постановою слідчого Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 від 08.08.2019 року в задоволенні вказаного клопотання захисника ОСОБА_3 відмовлено.
Статтею 9 КПК України визначено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього кодексу, інших актів законодавства. Зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
У відповідності до ст.91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню: подія кримінального правопорушення, винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, вид і розмір шкоди, обставини, які впливають на тяжкість кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність, або є підставою закриття кримінального провадження, обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності. Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження. За загальним правилом, визначеним в ч.1 ст.92 КПК України, обов`язок доказування обставин, передбачених ч.1 ст.91 КПК України, покладається на слідчого, прокурора.
Відповідно до ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані, у передбаченому цим кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.
Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.
Згідно ст.93 КПК України сторона захисту, потерпілий здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів. Ініціювання стороною захисту, потерпілим проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу.
Таким чином, захисником підозрюваного до слідчого було подане клопотання про проведення слідчої дії, звернення з клопотанням є правом сторони захисту, передбаченим ст.ст.44, 93, 220 КПК України.
Поряд з цим, вказане клопотання містить лише вимогу слідчому допитати як свідка поліцейського ОСОБА_7 , проте жодного обгрунтування необхідності допиту цієї особи для потреб кримінального провадження захисником не наведено.
Разом з тим, згідно з ч.5 ст.40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.
Перевіривши в порядку судового контролю правомірність оскаржуваної постанови, слідчий суддя вважає, що зміст оскаржуваної постанови слідчого дає підстави для висновку, що така є достатньо мотивованою та відповідає критеріям, передбаченим ст.110 КПК України.
Так, слідчий суддя погоджується з мотивами відмови слідчого у задоволенні клопотання про те, що поліцейський ОСОБА_7 не був безпосереднім свідком події, оскільки це підтверджується матеріалами кримінального провадження.
Як видно із рапорта поліцейського ОСОБА_7 від 15.05.2019 року (арк. 15 матеріалів кримінального провадження) про обставини події, яка мала місце 14.05.2019 року о 20.00 год. за адресою: м.Львів, вул.Кульпарківська, 230 «а», йому відомо зі слів потерпілих ОСОБА_8 і ОСОБА_9 .
Отже, показання цієї особи можуть бути лише показаннями з чижих слів.
Таке джерело доказів як показання з чижих слів регламентовано ст.97 КПК України, яка визначає, що показаннями з чужих слів є висловлювання, здійснене в усній, письмовій або іншій формі, щодо певного факту, яке ґрунтується на поясненні іншої особи. Суд має право визнати допустимим доказом показання з чужих слів незалежно від можливості допитати особу, яка надала первинні пояснення, у виняткових випадках, якщо такі показання є допустимим доказом згідно з іншими правилами допустимості доказів.
При прийнятті цього рішення суд зобов`язаний враховувати: 1) значення пояснень і показань, у випадку їх правдивості, для з`ясування певної обставини і їх важливість для розуміння інших відомостей; 2) інші докази щодо питань, передбачених пунктом 1 цієї частини, які подавалися або можуть бути подані; 3) обставини надання первинних пояснень, які викликають довіру щодо їх достовірності; 4) переконливість відомостей щодо факту надання первинних пояснень; 5) складність спростування пояснень, показань з чужих слів для сторони, проти якої вони спрямовані; 6) співвідношення показань з чужих слів з інтересами особи, яка надала ці показання; 7) можливість допиту особи, яка надала первинні пояснення, або причини неможливості такого допиту.
Суд має право визнати неможливим допит особи, якщо вона: 1) відсутня під час судового засідання внаслідок смерті або через тяжку фізичну чи психічну хворобу; 2) відмовляється давати показання в судовому засіданні, не підкоряючись вимозі суду дати показання; 3) не прибуває на виклик до суду, а її місцезнаходження не було встановлено шляхом проведення необхідних заходів розшуку; 4) перебуває за кордоном та відмовляється давати показання.
Суд може визнати доказами показання з чужих слів, якщо сторони погоджуються визнати їх доказами.
Суд має право визнати допустимим доказом показання з чужих слів, якщо підозрюваний, обвинувачений створив або сприяв створенню обставин, за яких особа не може бути допитана.
Показання з чужих слів не може бути допустимим доказом факту чи обставин, на доведення яких вони надані, якщо показання не підтверджується іншими доказами, визнаними допустимими згідно з правилами, відмінними від положень частини другої цієї статті.
У будь-якому разі не можуть бути визнані допустимим доказом показання з чужих слів, якщо вони даються слідчим, прокурором, співробітником оперативного підрозділу або іншою особою стосовно пояснень осіб, наданих слідчому, прокурору або співробітнику оперативного підрозділу під час здійснення ними кримінального провадження.
Дослідженням матеріалів кримінального провадження встановлено, що потерпілі ОСОБА_8 і ОСОБА_9 були безпосередньо допитані і дали показання щодо обставин події 14.05.2019 року о 20.00 год. за адресою: м.Львів, вул.Кульпарківська, 230 «а».
З огляду на наведене, оскільки стороною захисту не наведено у поданому слідчому 07.08.2019 року клопотанні і не доведено, виходячи з принципу змагальності, слідчому судді під час розгляду скарги виняткових обставин, які б давали підстави незалежно від допиту потерпілих у кримінальному провадженні, допитати поліцейського ОСОБА_7 щодо первинних пояснень цих осіб, а оскаржувана постанова слідчого про відмову в задоволенні клопотання щодо проведення слідчої дії є мотивованою і відповідає за змістом вимогам ст.110 КПК України, слідчий суддя не вбачає в даному випадку порушення чи обмеження прав сторони захисту і відповідно підстав в порядку судового контролю для скасування постанови слідчого від 08.08.2019 року та для зобов`язання слідчого допитати зазначену у клопотанні особу.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 303, 304, 306, 307 КПК України,

постановив:

У задоволенні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 на постанову слідчого Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 від 08 серпня 2019 року у кримінальному провадженні №0001582 про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій відмовити.
Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Слідчий суддя: (підпис)
З оригіналом згідно.
Слідчий суддя: ОСОБА_1