Провадження № 1-кп/761/1154/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2019 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві матеріали обвинувального акту у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002399 від 28 лютого 2018 року,-
В С Т А Н О В И В:
28 серпня 2018 року до Шевченківського районного суду м. Києва з Київської місцевої прокуратури №10 надійшов обвинувальний акт з відповідними додатками у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002399 від 28 лютого 2018 року.
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 26 березня 2019 року обвинуваченого ОСОБА_5 оголошено в розшук, проведення якого доручено співробітникам Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві, надано дозвіл на його затримання з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а судове провадження зупинено до розшуку останнього.
21 червня 2019 року кримінальне провадження було відновлено у зв`язку з розшуком обвинуваченого ОСОБА_5 .
Прокурор у кримінальному провадженні ОСОБА_3 у підготовчому судовому засіданні підтримав подане 26 березня 2019 року прокурором ОСОБА_3 клопотання про обрання для обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Обвинувачений ОСОБА_5 та захисник ОСОБА_4 з приводу обрання до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували та просили суд обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Дослідивши клопотання та матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, захисника та обвинуваченого, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задовольнити клопотання слідчого, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1, 2 с. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Як вбачається з обвинувального акту та наявних матеріалів, наявні докази обґрунтованості обвинувачення ОСОБА_5 є вагомими, більш детальну оцінку яким суд надасть під час перебування в нарадчій кімнаті при прийнятті остаточного рішення у даному кримінальному провадженні.
При цьому судом враховується, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії злочинів середньої тяжкості, за яке, у разі визнання його вини, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 2 до 5 років. Враховуються зокрема й ті обставини, що останній обвинувачується у вчиненні злочину, в сфері обігу наркотичних речовин, тривалий час ухилявся від суду, раніше вже засуджувався за вчинення корисливих злочинів, що приводить суд до висновку існування ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме суд вважає, що обвинувачений може в подальшому продовжити ухилятись від суду та вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Вважаючи, що лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою спроможний забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, суд виходить, у тому числі з тих обставин, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого обвинувачуються ОСОБА_5 має досить високий ступінь суспільної небезпеки, наявність якої, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинуваченого та з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинувачених, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. А відтак суд приходить до висновку, що з огляду на наявні ризики, неможливо застосувати до ОСОБА_5 інший запобіжний заходу, окрім як тримання під вартою, при цьому судом також враховується те, що ОСОБА_5 має постійне місце роботи.
На підставі викладеного та з метою забезпечення участі обвинуваченого в розгляді кримінального провадження, недопущення вчинення ним нових злочинів, суд вважає необхідним обрати для обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 днів, який слід рахувати з моменту затримання.
Разом із цим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд вважає за необхідне визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, оскільки, як вбачається з юридичного формулювання обвинувачення, останньому не інкримінується вчинення кримінального правопорушення із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Так, згідно з п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави відносно особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину середньої тяжкості, визначається в межах від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Встановлюючи розмір застави, слідчий суддя враховує конкретні обставини кримінального провадження, наявність ризиків, передбачених пунктами 1 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, сімейний, майновий стан, та інші дані, які характеризують особу обвинуваченого та його спосіб життя, а також те, щоб розмір застави не був для нього занадто непомірним та міг у повній мірі забезпечити його належну процесуальну поведінку, у зв`язку з чим прийшов до висновку, щодо необхідності визначити обвинуваченому заставу в межах двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, у вигляді 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 38 420 грн. 00 коп.
Водночас, враховуючи доведені прокурором обставини, у випадку внесення застави слідчий суддя вважає за необхідне покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, та зобов`язати ОСОБА_5 прибувати до суду за його першою вимогою, не відлучатися з населеного пункту, де проживає, без дозволу суду, повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 182-184, 186, 193-197, 331, 370, 372, 532 КПК України, Рішенням Конституційного суду України №4р-2019 від 13 червня 2019 року,
у х в а л и в:
Клопотання прокурора задовольнити.

Обрати для ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановити тривалістю 60 (шістдесят) днів з моменту затримання, тобто до 12 години 40 хвилин 19 серпня 2019 року.

Визначити для ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, у вигляді 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 38 420грн. 00 коп. (тридцять вісім тисяч чотириста двадцять) гривень 00 копійок, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншими фізичними або юридичними особами (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації в м. Києві для внесення застави (отримувач ТУ ДСА України в місті Києві, , МФО 820172, банк Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № 2089, призначення платежу: застава за… (П.І.Б., дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно ухвали… (назва суду) від… (дата ухвали) по справі № …, кримінальне провадження № …, внесені (П.І.Б. особи, що вносить заставу), згідно квитанції від … (дата та № квитанції).

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до суду за його першою вимогою;

- не відлучатися з населеного пункту, де проживає, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

Визначити строк дії обов`язків, покладених на обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 не більше 2 (двох) місяців з моменту внесення застави в розмірі, визначеному судом.

Роз`яснити обвинуваченому, що в разі внесення застави у встановленому в даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, що підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок повинен бути наданий уповноваженій посадовій особі Державної установи «Київський слідчий ізолятор» або уповноваженій особі установи, де останній буде утримуватись під вартою. Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена посадова особа Державної установи «Київський слідчий ізолятор» або іншої установи, де обвинувачений утримується під вартою, негайно повинна здійснити розпорядження про звільнення обвинуваченого з-під варти і повідомити усно і письмово слідчого, прокурора, що здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні та суд.

У разі внесення застави і з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти у зв`язку з внесенням застави, встановленої в даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В разі, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді або до суду без поважних причин або не повідомить про причини неявки, застава звертається в дохід держави, зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України і використовується в порядку, встановленому законом для використання судового збору.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_1