ПОСТАНОВА
Іменем України
6 листопада 2019 року

м. Київ

справа № 127/1395/19

провадження № 51-2460 км 19

Верховний Суд колегією суддів Касаційного римінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
скаржника ОСОБА_5 ,
розглянув у судовому засіданні матеріали кримінального провадження за касаційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 19 лютого 2019 року щодо відмови у задоволенні його клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 17 січня 2019 року про арешт майна.
Зміст оскаржених судових рішень і встановлені судами першої та апеляційної інстанцій обставини
Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ухвалою від 17 січня 2019 року задовольнив клопотання заступника начальника СВ Вінницького ВП ГУНП України у Вінницькій області ОСОБА_6 та наклав арешт на нежитлове приміщення на АДРЕСА_1 .

ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу на зазначену ухвалу слідчого судді, у якій, зокрема, просив поновити строк на апеляційне оскарження ухвали.

Вінницький апеляційний суд ухвалою від 19 лютого 2019 року відмовив у задоволенні клопотання ОСОБА_5 про поновлення строку на апеляційне оскарження зазначеної вище ухвали слідчого судді та повернув апеляційну скаргу.

Вимоги і доводи особи, яка подала касаційну скаргу

У касаційній скарзі ОСОБА_5 порушує питання про скасування ухвали апеляційного суду та призначення нового розгляду в суді апеляційної інстанції, посилаючись на істотні порушення вимог кримінального процесуального закону. Вважає рішення апеляційного суду про повернення його апеляційної скарги незаконним та необґрунтованим, оскільки суд без належної перевірки всіх обставин справи відмовив у поновленні строку апеляційного оскарження. Стверджує, що копію ухвали слідчого судді про арешт майна отримав лише 07 лютого 2019 року, тому вважає, що строк апеляційного оскарження пропущено з поважних причин.

Позиції учасників судового провадження

У судовому засіданні ОСОБА_5 підтримав доводи, викладені у касаційній скарзі, просив її задовільнити. Іншим учасникам судового провадження було повідомлено про час та місце розгляду касаційної скарги, проте в судове засідання вони не прибули, що не перешкоджає розгляду.

Мотиви Суду

Відповідно до вимог ст. 24 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого, а також на перегляд вироку, ухвали суду, що стосується його прав, свобод, законних інтересів, судом вищого рівня в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Приписи КПКпро строки регламентують їх тривалість, порядок обчислення та наслідки закінчення цих строків. У кримінальному процесуальному законодавстві України строки встановлюються, продовжуються і поновлюються. Для правильного обчислення строку важливого значення набувають приписи правових норм, які стосуються визначення початкового моменту перебігу строку, обставин, що впливають на його перебіг, і встановлення моменту його закінчення. При визначенні початку обчислення строку важливо точно знати момент, з якого починається його перебіг.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК апеляційна скарга, якщо іншого не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом 5 днів з дня її оголошення. При цьому згідно із ч. 3 ст. 395 КПК якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому ст. 382 цього Кодексу, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Виходячи з правової позиції, викладеної об`єднаною палатою Касаційного кримінального суду Верховного Суду в постанові від 4 листопада 2019 року (касаційне провадження № 51-9550 кмо 18, справа № 760/12179/16-к), якщо ухвала слідчого судді постановлена без виклику особи інтересів якої вона стосується та яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи має обчислюватись з дня отримання копії судового рішення, незалежно від наявності інших джерел інформування про прийняте рішення.

Як убачається з матеріалів провадження, клопотання про накладення арешту на майно скаржника надійшло до місцевого суду 16 січня 2019 року, який розглянув його наступного дня та ухвалив рішення про накладення арешту на майно ОСОБА_5 . При цьому в матеріалах провадження відсутні дані щодо повідомлення учасників про дату і час розгляду слідчим суддею вказаного клопотання, про розгляд якого було повідомлено лише слідчого ОСОБА_6 , надалі копію ухвали особам, чиїх інтересів вона стосується не було направлено. Лише після ознайомлення ОСОБА_5 із матеріалами провадження 6 лютого 2019 року йому стало відомо про факт існування такого судового рішення, яке він отримав 7 лютого 2019 року та саме цю дату просив вважати датою отримання копії ухвали слідчого судді, з якої належить обчислювати строк на апеляційне оскарження.

Натомість апеляційний суд зазначив, що кримінальний процесуальний закон передбачає право на апеляційне оскарження рішення слідчого судді особою, якої не було в судовому засіданні, протягом 5 днів з моменту отримання копії судового рішення. Проте, констатувавши факт отримання ОСОБА_5 копії ухвали слідчого судді 6 лютого 2019 року, апеляційний суд дійшов висновку про пропуск ним строку на апеляційне оскарження.
Однак, повертаючи скаргу ОСОБА_5 , апеляційний суд, не врахував положень ч. 7 ст. 173 КПК, відповідно до яких копія ухвали слідчого судді надсилається заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення, не звернув уваги на відсутність у матеріалах провадження відомостей про направлення ухвали слідчого судді від 17 січня 2019 року. Крім того, поза увагою суду апеляційної інстанції залишився той факт, що на заяві ОСОБА_5 від 31 січня 2019 року про видачу копії ухвали міститься власноруч зроблений підпис про ознайомлення з матеріалами справи, датований 6 лютого 2019 року, та відмітка про отримання копії ухвали, виконана чорнилом іншого кольору, датована 7 березня 2019 року.

Зважаючи на наведене, апеляційний суд допустив суперечності у своїх висновках, оскільки послався на те, що початковим моментом обчислення строків на апеляційне оскарження є отримання копії судового рішення, проте, не встановивши дати отримання копії рішення скаржником, передчасно визнав, що строк на апеляційне оскарження пропущено.
Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що поза увагою апеляційного суду залишилося те, що, з одного боку, пропуск строку для подачі апеляційної скарги ОСОБА_5 було зумовлено об`єктивними обставинами відсутністю тексту ухвали з наведенням мотивів прийнятого судом рішення, а з іншого боку, скаржник за цих обставин діяв сумлінно, подавши апеляційну скаргу в межах п`ятиденного строку з моменту отримання копії оскаржуваного рішення.
З огляду на викладене Верховний Суд вважає, що висновок апеляційного суду про повернення апеляційної скарги ОСОБА_7 є передчасним, а ухвала апеляційного суду не відповідає вимогам ст. 419 КПК, тому на підставі п. 1 ч. 1 ст. 438 КПК підлягає скасуванню із призначенням нового розгляду в суді апеляційної інстанції, під час якого суду необхідно врахувати наведене й ухвалити рішення відповідно до вимог кримінального процесуального закону.
Керуючись статтями 433, 434, 436, 438, 441, 442 КПК, Верховний Суд
у х в а л и в:
Касаційну скаргу ОСОБА_5 задовольнити.

Ухвалу Вінницького апеляційного суду від 19 лютого 2019 року щодо відмови у задоволенні його клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 17 січня 2019 року про арешт майнаскасувати і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

С у д д і:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3