Ухвала
Іменем України
5 грудня 2019 року
м. Київ
Справа № 333/3743/19
Провадження № 51 4572 впс 19
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянув подання Запорізького апеляційного суду про направлення матеріалів провадження № 333/3743/19 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 на ухвалу Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 16 липня 2019 року про продовження строку відсторонення від посади обвинуваченого ОСОБА_5 , з одного суду апеляційної інстанції до іншого,
встановив:
До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 КПК України надійшло подання Запорізького апеляційного суду про направлення матеріалів провадження № 333/3743/19 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 на ухвалу Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 16 липня 2019 року про продовження строку відсторонення від посади ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 309 КК України в межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0004059, із Запорізького апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції.

Подання мотивовано тим, що неможливо утворити склад суду для розгляду вказаного провадження, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів.
Учасники провадження вчасно повідомлені про день і час розгляду подання, в судове засідання не з`явились. Заперечень та клопотань про відкладення розгляду не надійшло.
Заслухавши доповідь судді, перевіривши наведені доводи, дослідивши матеріали провадження, суд дійшов наступного висновку.
Пунктом 2 ч. 1 ст. 34 КПК України передбачено, що кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду.
З огляду на ч. 3 ст. 34 цього Кодексу питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
З наданих суду матеріалів провадження вбачається, що до Запорізького апеляційного суду в порядку апеляційного оскарження надійшли матеріали провадження № 0004059 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 309 КК України, на ухвалу Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 16 липня 2019 року, якою ОСОБА_5 продовжено строк відсторонення від посади.
За поданням Запорізького апеляційного суду від 11 вересня 2019 року ухвалою Верховного Суду від 16 вересня 2019 року відмовлено у його задоволенні, оскільки судді ОСОБА_6 та ОСОБА_7 можуть бути визначені як судді-доповідачі у вказаному кримінальному провадженні і до складу колегії може увійти суддя, який входить до судової палати з розгляду цивільних справ, як це передбачено протоколом зборів суддів № 5 від 23 листопада 2018 року .
Після звернення Запорізького апеляційного суду із повторним поданням, ухвалою Верховного Суду від 29 жовтня 2019 року було відмовлено у його задоволенні, оскільки доводи подання про неможливість сформувати склад суду в цьому кримінальному провадженні для здійснення апеляційного розгляду не знайшли свого підтвердження, оскільки відповідно до звіту про неможливість розподілу справи між суддями визначено суддю доповідача ОСОБА_6 та з незрозумілих підстав виключено суддів, які перебувають у резервному складі, проте які можуть увійти до складу колегії, як це передбачено протоколом зборів. Верховний Суд зазначив, що повторне подання апеляційного суду не містить даних про неможливість проведення повторного автоматизованого розподілу після усунення обставин, що до цього унеможливлювали проведення автоматизованого розподілу справи і Запорізьким апеляційним судом не вичерпано можливості щодо формування колегії суддів для розгляду вказаного провадження.
13 листопада 2019 року до Верховного Суду надійшло третє подання Запорізького апеляційного суду. Ухвалою Верховного Суду від 15 листопада 2019 року було відмовлено у його задоволенні, так як подання не містило посилання на обставини, які в розумінні п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України вказували б на неможливість визначити склад суду для здійснення апеляційного розгляду вказаного провадження. Відпустка суддів ОСОБА_7 та ОСОБА_6 як підстави для виключення їх з автоматизованого розподілу справ була визнана судом необґрунтованою, так як є тимчасовою та не забороняє включенню вказаних суддів для автоматизованого розподілу у дні, коли вони виконують свої професійні обов`язки та входять до списку суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду, на яких здійснюється автоматизований розподіл справ.
3 грудня 2019 року до Верховного Суду надійшло подання Запорізького апеляційного суду, в якому зазначено, що після постановлення Верховним Судом ухвали від 15 листопада 2019 року попередні обставини не змінилися і залишається неможливим визначити склад колегії суддів для розгляду матеріалів провадження щодо ОСОБА_5 .
У поданні зазначено, що відповідно до звіту про неможливість розподілу справи між суддями від 25 листопада 2019 року судді ОСОБА_7 та ОСОБА_6 включені до автоматизованого розподілу кримінального провадження, але з урахуванням спеціалізації суддів при розподілі справ для формування протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями потрібна можливість визначення програмою суддю-доповідача та членів колегії саме з трьох суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, яких не вистачає з огляду на положення ст. 76 КПК України.
У судовій палаті з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду здійснює правосуддя 7 суддів: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_7 , ОСОБА_10 , ОСОБА_6 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 .
Судді ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 брали участь у розгляді вказаного кримінального провадження на стадії досудового розслідування, що згідно зі ст. 76 КПК України унеможливлює їх участь при апеляційному розгляді та згідно ст. 35 КПК та п. 2 ч. 5 розділу XVIII«Положення про автоматизовану систему документообігу суду» виключає їх залучення до кола суддів для визначення колегії суддів для розгляду даного провадження.
Відповідно до п.п. 2.3.23 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30, зокрема, в судах апеляційної та касаційної інстанцій визначається суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності).
У Запорізькому апеляційному суді згідно ч. 4 ст. 26 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» утворено судову палату з розгляду цивільних справ і судову палату із розгляду кримінальних справ.
Відповідно до Протоколу зборів суддів Запорізького апеляційного суду від 26 вересня 2019 року № 5 затверджено основний та резервний склад постійно-діючих колегій суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду з 30 вересня 2019 року, відповідно до якого як до основного, так і до резервного складу входять тільки судді судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду.
Відповідно до п. 2.5. Засад використання автоматизованої системи документообігу Запорізького апеляційного суду, затверджених Протоколом зборів суддів Запорізького апеляційного суду від 26 вересня 2019 року № 5, збори суддів Суду визначають склади постійно-діючих колегій суддів судових палат Суду, що складаються з основного та резервного складу. У разі потреби до складу постійно-діючих колегій можуть бути внесено зміни рішенням зборів суддів Суду. Пропозиції щодо зміни складу постійно-діючих колегій вносяться головою суду, заступником голови суду або секретарем судової палати. Спеціалізація судді при розподілі справ визначається із урахуванням до складу якої судової палати він входить.
У разі неможливості АСДС визначити склад колегії суддів для розгляду кримінального провадження (справи) з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ через відсутність достатньої кількості суддів постійно-діючих колегій (як основного так і резервного складу), які можуть здійснювати розгляд провадження (справи), судова справа (провадження) за поданням голови суду або виконуючого обов`язки голови суду надсилається до Верховного Суду для вирішення питання про передачу справи на розгляд іншого апеляційного суду (визначення підсудності) в порядку ст. 34 КПК України.
Відповідно до ч. 4 ст. 31 КПК України, кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.
Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне задовольнити подання Запорізького апеляційного суду про направлення матеріалів провадження № 333/3743/19 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 на ухвалу Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 16 липня 2019 року про продовження строку відсторонення від посади обвинуваченого ОСОБА_5 , для його перегляду в порядку апеляційної процедури до Дніпровського апеляційного суду, як найбільш територіально наближеного.
Керуючись ст. 34 КПКУкраїни, суд
постановив:
Подання Запорізького апеляційного суду задовольнити.
Матеріали провадження № 333/3743/19 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 на ухвалу Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 16 липня 2019 року про продовження строку відсторонення від посади обвинуваченого ОСОБА_5 , направити до Дніпровського апеляційного суду для розгляду.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_13 ОСОБА_3