Справа № 716/1103/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.07.2019 року слідчий суддя Заставнівського районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
з участю: прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Заставнівського ВП Кіцманського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Кіцманської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , має неповну середню освіту, розлучений, не працює, раніше не судимий,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, відомості про яке 10.06.2019 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000157, за ознаками складу злочину передбаченого ч.2 ст.186 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
Слідчий звернувся до суду з клопотанням про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 . Дане клопотання погоджене із прокурором Кіманської місцевої прокуратури.
Посилається на те, що 10.06.2019 близько 01:30 год. перебуваючи по вулиці І.Богуна в с. Веренчанка, Заставнівського району, Чернівецької області, підозрюваний ОСОБА_5 діючи умисно, усвідомлюючи протиправне значення своїх дій, застосував насильство, яке не є небезпечним в момент заподіяння, яке виразилося у нанесенні одного удар рукою в груди потерпілому ОСОБА_6 , внаслідок якого останній впав на землю. Після цього, обшукавши ОСОБА_6 , відкрито заволодів гаманцем чорного кольору, який знаходився в лівому кармані штанів ОСОБА_6 в якому знаходилися грошові кошти в сумі 1900 гривень, банківські картки «Приватбанк» та «АвальБанк», належні останньому, після чого зник у невідомому напрямку, розпорядившись викраденим на власний розсуд.

За вище вказаним фактом 10 червня 2019 року, були внесені відомості про кримінальне правопорушення передбачене ч.2 ст.186 КК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000157.

11червня 2019 року ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України. 12 червня 2019 року ОСОБА_5 ухвалою слідчого судді Заставнівського районного суду Чернівецької області обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту без застосування електронних засобів контролю та покладено обов`язки прибувати до кабінету слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою і цілодобово не відлучатися з місця постійного проживання з будинку по АДРЕСА_1 .

В подальшому згідно перевірок за місцем проживання ОСОБА_5 13.07.2019 року, які проводили працівники СКР Заставнівського ВП Кіцманського ВП ГУ НП в Чернівецькій області ОСОБА_5 був відсутній за місцем свого проживання, що відображено відповідним рапортом.

24.07.2019 року в рамках досудового розслідування внесеного до ЄРДР за № 0000193 від 14.07.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 162

КК України. 24.07.2019 року в рамках досудового розслідування внесеного до ЄРДР за № 0000212 від 24.07.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 186

КК України.

Вина ОСОБА_5 , у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.186 КК України підтверджується зібраними у кримінальному провадженню доказами: протоколом усної заяви ОСОБА_6 , протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 , проведеним слідчим експериментом із потерпілим ОСОБА_6 , актом судово-медичного обстеження потерпілого ОСОБА_6 .

Крім цього ОСОБА_5 порушив покладений на нього обов`язок відповідно до ухвали слідчого судді Заставнівського районного суду від 12.06.2019, а саме цілодобово не відлучатися з місця постійного проживання з будинку по

АДРЕСА_1 .

Вищевказане свідчить про необхідність заміни запобіжного заходу із домашнього арешту на тримання під вартою із визначенням застави. Інші, менш суворі запобіжні заходи не можуть забезпечити дотримання обов`язків підозрюваним та виконання процесуальних рішень.

В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали в повному обсязі.
Підозрюваний в судовому засіданні обставини скоєння ним кримінального правопорушення не визнав, заперечував проти задоволення клопотання та зміни запобіжного заходу на тримання під вартою.
Ознайомившись з клопотанням та доказами, якими воно обґрунтовується, заслухавши думку слідчого та прокурора, пояснення підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Встановлено, що 10 червня 2019 року внесено відомості про кримінальне правопорушення передбачене ч.2 ст.186 КК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000157. 11 червня 2019 року ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.186 КК України. Наступного дня ухвалою слідчого судді Заставнівського районного суду Чернівецької області підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту без застосування електронних засобів контролю, а крім того покладено ряд обов`язки. Зокрема останній був зобов`язаний цілодобово не відлучатися з місця постійного проживання з будинку по АДРЕСА_1 . Незважаючи на це підозрюваний ОСОБА_5 13.07.2019 року був відсутній по місцю свого проживання, що було виявлено та зафіксовано працівниками поліції. Неодноразове порушення вказаного обов`язку в судовому засіданні не заперечував і сам підозрюваний.

Крім того, слідчим суддею встановлено, що 24.07.2019 року в рамках досудового розслідування внесеного до ЄРДР за № 0000193 від 14.07.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.162 КК України. 24.07.2019 року в рамках досудового розслідування внесеного до ЄРДР за № 0000212 від 24.07.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.186 КК України.

Підозрюваний підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років.
Відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжних заходів є наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, зокрема: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Згідно ст.183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Метою і підставою тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа, незаконно впливати на потерпілих та свідків або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.
Відповідно до ст.200 КПК України, прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання.
При судовому розгляді клопотання про застосування (заміну) запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Зокрема при розгляді клопотання суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його звязки з суспільством.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Так, згідно зі ст.ст.7-9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою. У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства. У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 Європейський суд з прав людини вказав, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.
Вважаю, що слідчим у клопотанні, доданих документах та прокурором в судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.
Також вважаю, що слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено, що зміна запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 з домашнього арешту на тримання під вартою, а також жоден з більш м`яких запобіжних заходів передбачених ч.1 ст.176 КПК України не може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам передбаченим ст.177 КПК України. Підозрюваний підозрюється у вчиненні корисливого злочину. Крім того, є обґрунтовані підозри вважати, що він вчинив і інші кримінальні правопорушення після обрання запобіжного заходу відносно нього та встановлення ряду обов`язків, що свідчить про його небажання стати на шлях виправлення та можливість знову вчиняти нові злочини. Береться до уваги і той факт, що існують ризики, що підозрюваний перебуваючи на волі може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності та покарання, а також перешкоджати кримінальному провадженню. Саме тому, слідчий суддя приходить до висновку, що для запобігання ризикам, які зазначені в клопотанні та доведені в судовому засіданні, застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу є безпідставним і не забезпечить належної процесуальної поведінки ОСОБА_5 . Саме тому є необхідним змінити йому запобіжний захід на винятковий у виді тримання під вартою.
Згідно ч.3, 4 ст.183 КПК України, підстав для застосування застави у суду не має, оскільки кримінальне правопорушення підозрюваним вчинено із застосуванням насильства.

Відповідно до ч.1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити частково.
Змінити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід з домашнього арешту на запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній Установі «Чернівецький слідчий ізолятор» терміном до 22 вересня 2019 року без визначення застави.
Ухвала слідчого-судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Копію ухвали після проголошення негайно вручити прокурору та підозрюваному.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1