ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11сс/818/1561/19 Слідчий суддя: ОСОБА_1
Справа № 635/3445/19 Доповідач: ОСОБА_2
Категорія ст. 193 КПК України
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_2 ,
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря - ОСОБА_5 ,
захисників - ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові матеріали за апеляційною скаргою захисників ОСОБА_6 та ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України, на ухвалу слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 21 серпня 2019 року, якою задоволено клопотання прокурора у кримінальному провадженні № 0000445 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_8 ,
ВСТАНОВИЛА:

Цією ухвалою слідчого судді було задоволено клопотання прокурора у кримінальному провадженні № 0000445 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_8 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України, та застосовано нього цей запобіжний захід у строком до 18.10.2019 року і визначено заставу в розмірі 600 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 153 000 (один мільйон сто п`ятдесят три тисячі) гривень.
Слідчий суддя встановив наявність обгрунтованої підозри та існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, запобігти яким неможливо шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, і враховуючи майновий та сімейний стан підозрюваного, наявність ризиків, тяжкість злочинів, розмір заподіяної шкоди, слідчий суддя визначив розмір застави понад 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
З таким рішенням слідчого судді не погодилися захисники підозрюваного та подали апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 21 серпня 2019 року скасувати та постановити нову, якою відмовити в задоволенні клопотання прокурора.
В апеляційній скарзі захисники посилаються на те, що на час внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, винесення повідомлення про підозру, складення повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та на теперішній час нежитлові будівлі № 25 та АДРЕСА_1 належать ОСОБА_9 та ТОВ АГРО-ТЕРРА-ІНВЕСТ, будь-яких дій щодо перереєстрації права власності на це майно не здійснювалося. Вказують, що підозрюваний є лише засновником ТОВ «СЕРП-МЕТАЛ», та не суб`єктом вказаних кримінальних правопорушень. Зазначають, що сторона обвинувачення стверджує про незаконність прийнятих виконкомом Глибоцької сільської ради рішень про присвоєння адрес об`єктам нерухомого майна, як спосіб вчинення злочину, проте рішення органів місцевого самоврядування визнаються незаконними у судовому порядку. Щодо посилань прокурора на перевищення повноважень виконавчим комітетом сільської ради при присвоєнні поштової адреси захисники зазначають, що законодавством не врегульовано єдиний порядок присвоєння адреси закінченому будівництвом об`єкту, тому посилаючись на постанову Верховного Суду України від 03.03.2014 року, вказують, що відсутність законодавства виключає можливість покарання за його порушення, оскільки не може бути покарання за порушення неіснуючого порядку. Вважають, що слідчим суддею не було здійснено судового контролю за дотриманням строків досудового розслідування та застосовано запобіжний захід поза межами строку досудового розслідування. Стороні захисту не надавалося уточнене клопотання. Слідчий суддя не надала оцінки долученим до справи заявам потерпілого, який просить закрити кримінальне провадження, у зв`язку із тим, що право власності на його майно порушено не було та матеріальні збитки не спричинені, не врахувала витяги з реєстру речових прав на нерухоме майно. Слідчий суддя не аргументував та не навів виключних випадків для визначення саме такого розміру застави.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення захисників підозрюваного, які підтримали апеляційну скаргу, колегія суддів встановила підстави для часткового задоволення апеляційних вимог, виходячи з наступного: З наданих суду матеріалів встановлено, що на час звернення із клопотанням про застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою матеріали кримінального провадження № 0000445 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України, перебували в провадженні Харківської місцевої прокуратури № 6.
28.05.2019 року було складене повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та постановою слідчого від 28.05.2019 року досудове розслідування по даному кримінальному провадженню було зупинене. Ухвалою слідчого судді від 01.08.2019 року задоволено клопотання прокурора та надано дозвіл на затримання ОСОБА_8 з метою його приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки місцезнаходження останнього при здійсненні виїздів за місцем його проживання та реєстрації не встановлено, на телефонні дзвінки ОСОБА_8 не відповідав.

20.08.2019 року ОСОБА_8 на підставі ухвали слідчого судді був затриманий, та цього ж дня досудове розслідування у кримінальному провадженні відновлено. ОСОБА_8 у присутності понятих та його захисників було вручене повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри, від підпису в якому під відеозапис підозрюваний відмовився. Згідно вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Підстав вважати необгрунтованою підозру, повідомлену ОСОБА_8 апеляційним судом не встановлено, про що свідчать надані матеріали клопотання, зокрема зміст протоколів допитів свідків, фотокопії рішення Глибоцької сільської ради, зміст протоколів допитів потерпілих у кримінальному провадженні, протоколів проведення слідчого експерименту, актом прийому-передачі та грошової оцінки майна. Щодо заяви потерпілого ОСОБА_9 , в якій останній вказав, що просить закрити кримінальне провадження, оскільки його право власності на нежитлову будівлю (корівник) ніким не порушено, слід зазначити, що її наявність не спростовує обгрунтованості підозри, так як ОСОБА_8 окрім ч. 5 ст. 191 КК України повідомлено про підозру і у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України, кримінальне провадження за яким не може бути закрите за заявою потерпілого. Достовірність змісту цієї заяви має бути перевірена під час досудового розслідування, а надання оцінки вказаній заяві слідчим суддею чи судом на даному етапі є передчасним. Крім того, з заявою про вчинення кримінального правопорушення зверталося ТОВ «Агро Терра Інвест» в особі його директора ОСОБА_10 . Небезпідставними є доводи прокурора щодо існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, враховуючи, що протягом тривалого часу місцезнаходження ОСОБА_8 органу досудового розслідування не вдавалося можливим встановити, відомості, що підозрюваний на телефонні дзвінки не відповідав, до слідчого не з`являвся не спростовані. Оскільки свідками по даному кримінальному провадженню є мешканці с. Глибоке, працівники Глибоцької сільської ради, то не виключений ризик можливого впливу підозрюваного на цих осіб. З урахуванням обставин вчинення кримінальних правопорушень обгрунтованими є висновки слідчого судді щодо можливості знищення підозрюваним доказів, які мають значення для кримінального провадження. З урахуванням повідомлених стороною обвинувачення обставин у своїй сукупності, апеляційний суд не вбачає на даному етапі досудового розслідування вважати безпідставним висновок слідчого судді про неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

Разом з тим, заслуговують на увагу доводи сторони захисту щодо нездійснення слідчим суддею контролю за дотриманням строків досудового розслідування. В наданих слідчому судді матеріалах відсутнє будь-яке процесуальне рішення, яке б підтверджувало продовження строків досудового розслідування саме до 18.10.2019 року. Таким чином слідчим суддею не вмотивовано на підставі чого строк тримання під вартою має закінчитися саме 18.10.2019 року. Натомість апеляційному суду стороною захисту було надане клопотання слідчого СВ Харківського ВП ГУНП в Харківській області від 22.08.2019 року про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні до 29.09.2019 року. За повідомлення керівника Харківської місцевої прокуратури № 6 від 26.09.2019 року строк досудового розслідування відповідно до клопотання продовжувався до 29.09.2019 року.
Окрім цього, апеляційному суду було повідомлено, що вказане кримінальне провадження було передане до Територіального управління ДБР в м. Києві та процесуальне керівництво на даний час здійснюється Генеральною прокуратурою України.
До Генеральної прокуратури України неодноразово надсилалися судові виклики про забезпечення явки процесуального керівника у судовому засіданні апеляційного суду. Крім того, аналогічне повідомлення про виклик слідчого у кримінальному провадженні на 26.09.2019 року було надіслане до Територіального управління ДБР в м. Києві.
Ані представник Генеральної прокуратури України, ані Територіального управління ДБР в м. Києві до апеляційного суду не прибули, будь-яких повідомлень до суду не надходило.
Таким чином, при визначенні кінцевого строку тримання під вартою в даному випадку колегія суддів керується наявними у справі матеріалами та приходить до висновку про необхідність визначення строку тримання під вартою до 29.09.2019 року.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Згідно з ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
У клопотанні про застосування запобіжного заходу від 01.08.2019 року прокурор вказав, що матеріальна шкода складає 1 653 300 гривень і просив при цьому застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави в розмірі 500 000 гривень. Звертаючись пізніше із додатковими доводами до цього клопотання прокурор вже зазначає, що загальна вартість корівників за адресами: вул. Зарічна (вул. Кірова) № 25 та № 26 згідно висновку експертизи складає дещо менше, а саме 1 153 680 гривень, але просить значно збільшити заставу саме до цієї суми.

Однак, відповідно до вимог ч. 2 ст. 185 КПК України, якщо після подання клопотання про застосування запобіжного заходу слідчому, прокурору стали відомі інші обставини, що можуть вплинути на вирішення судом питання про застосування запобіжного заходу, він зобов`язаний доповнити або змінити клопотання, або замінити його новим клопотанням.
Враховуючи, що в даному випадку були подані додаткові доводи до клопотання від 01.08.2019 року, зазначення в прохальній частині цих доводів вимоги про збільшення розміру застави до 1 153 680 гривень є безпідставними, оскільки заявляючи у клопотанні від 01.08.2019 року про розмір спричиненої шкоди в сумі 1 653 300 гривень, що є більшою аніж було встановлено за висновком експертизи, прокурор просив визначити розмір застави менший, ані вказаний ним у додаткових доводах. Оскільки зазначене не було прийняте до уваги слідчим суддею, ухвала в частині визначення строку тримання під вартою та розміру застави підлягає скасуванню з постановленням в цій частині нової. За таких обставин, колегія суддів виходить з першочергових вимог, заявлених прокурором, та з огляду на розмір спричиненої матеріальної шкоди вважає, що в даному випадку буде достатнім визначення застави в розмірі 260 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 449 460 гривень. Слід зазначити, що матеріалах справи наявні довідки про внесення визначеної слідчим суддею застави в повному обсязі в сумі 1 153 000 гривень, і таким чином вважається, що до ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід застава, тому різниця між вже сплаченою сумою та сумою, визначеною апеляційним судом, у розмірі 703 540 гривень, підлягає поверненню заставодавцю.

Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 418, 422 КПК України, колегія суддів,-
УХВАЛИЛА :

Апеляційну скаргу захисників ОСОБА_6 та ОСОБА_7 задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 21 серпня 2019 року стосовно ОСОБА_8 скасувати в частині визначення строку її дії та розміру застави і постановити в цій частині нову ухвалу, якою визначити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_8 до 29.09.2019 року та визначити заставу у розмірі 449 460 грн., що дорівнює 260 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. В решті вказану ухвалу залишити без змін. Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:
Судді: