Справа № 461/6828/19
Провадження № 1-кс/461/7926/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.09.2019 Галицький районний суду м. Львова в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю

прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

захисника - ОСОБА_6

розглянувши погоджене з прокурором прокуратури Львівської області ОСОБА_3 , клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000708 від 08.09.2019 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Новояворівськ Яворівського району Львівської області, одруженого, військовозобов`язаного, із середньою спеціальною освітою, непрацюючого, раніше не судимого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,-

ВСТАНОВИВ:
Слідчим управлінням ГУ Національної поліції у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000708 від 08.09.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3ст. 286 КК України.

Старший слідчий слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 за погодженням прокурора прокуратури Львівської області ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , який обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція статті якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років, що дає підстави вважати, що існують ризики передбачені ст. 177 КПК України. Підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу немає, а тому просить дане клопотання задовольнити та обрати підозрюваному запобіжний захід у виді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор та слідчий кожен окремо підтримали клопотання та просили його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні проти клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечили, просили обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Заслухавши думку прокурора та слідчого щодо поданого клопотання, пояснення підозрюваної та його захисника, дослідивши надані матеріали, суд приходить до наступного висновку.

Клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам ст. 184 КПК України і воно отримано підозрюваним 09 вересня 2019 року о 20 годині 05хвилин. Розгляд клопотання згідно з вимогами ч. 2 ст. 184 КПК України проведений більш, ніж через 3 години після отримання підозрюваним копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.

Крім того, у відповідності до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

За умовами ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчинені підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною 1 статті 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 КПК України, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

09 вересня 2019 року о 02 годині 00 хвилин ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України, по підозрі у скоєнні останнім тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

ОСОБА_5 повідомлено про підозру 09 вересня 2019 року о 19 годині 20 хвилин у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, що є тяжким злочином, за який встановлено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років.

Згідно положень статті 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Слідчий суддя, розглядаючи клопотання, приймає до уваги вимоги ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) існування обґрунтованої підозри у вчиненні злочину перестає бути підставою для позбавлення свободи, і судові органи мають навести інші підстави для продовження тримання під вартою. Тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи, що на думку суду має місце в цій справі.

Поняття "обґрунтована підозра" визначена в рішенні Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої цей термін означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Обґрунтованість підозри стверджується зібраними доказами, а саме: підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами: протоколом огляду місця події та схемою до нього, висновком медичного огляду ОСОБА_5 та іншими матеріалами кримінального провадження.

ОСОБА_5 підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років, та яке згідно ст. 12 КК України відносяться до тяжкого злочину, суд бере до уваги, що останній позитивно характеризується, має міцні соціальні зв`язки, має на утриманні малолітню дитину, є раніше не судимим та те, що він після моменту ДТП зупинився, викликав лікарів та швидку медичну допомогу, надав відео з відео реєстратора. Під час розгляду клопотання прокурором та слідчим, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 КПК України, не доведено, що перебуваючи на волі підозрюваний буде переховуватись від органу досудового розслідування чи суду, незаконно впливати на свідків, потерпілих чи експертів, перешкоджати кримінальному провадженню або йому повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину, що відповідно до вимог ст.183 КПК України давало б підстави для застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Враховуючи вказане, відповідно до вимоги ст. 178 КПК України, оцінивши в сукупності вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, наявність постійного місця проживання, міцність соціальних зв`язків, суд приходить до висновку про можливість застосування до підозрюваного менш суворого запобіжного заходу, а саме у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки з урахуванням обставин, викладених у ст.178 КПК України, встановлено, що у даному випадку достатнім буде саме такий запобіжний захід, який зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти ризикам, визначеним ст. 177 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176, 177, 179, 183, 193, 194, 196, 197, 395 КПК України, суд

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відмовити.

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді цілодобово домашнього арешту з забороною покидати місце свого проживання: АДРЕСА_2

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , наступні обов`язки:

?прибувати до слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 або іншого слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

?утримуватися від спілкування із свідками, потерпілими та експертами у кримінальному провадженні;

?не відлучатись із населеного пункту, в якому зареєстрований та проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

?здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) та/або інші документи, що дають право на виїзд з України.

Роз`яснити підозрюваному ч. 5 ст. 181 КПК України.

Строк дії ухвали два місяці, тобто до 10 листопада 2019 року, включно.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 та на Яворівський відділ поліції головного управління Національної поліції у Львівській області за місцем проживання ОСОБА_5 .

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду на протязі п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1