печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2019 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ "СІЛАЙН" про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0004649,-

В С Т А Н О В И В:

16.04.2019 року адвокат ОСОБА_3 в інтересах ТОВ "СІЛАЙН" звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на нерухоме майно, а саме: на нерухоме майно, будівлі, приміщення, які розташовані за адресою: м.Київ, пров. Радищева, 8 та заборонити відчуження, розпорядження та/або користування вказаним майном.

Заявник в судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлений належним чином, причини неявки невідомі.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.

Встановлено, що в провадженні слідчого відділу Печерського управління ТУ Національне поліції в місті Києві знаходиться кримінальне провадження внесене до Єдиног реєстру досудових розслідувань за №0004649 від 15.10.2018 року, з ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 К1 України,в межах кримінального провадження ТОВ СІЛАЙН" визнано потерпілим. Проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що 06.04.2018 року невстановлені особи, самовільно всупереч установленому законом порядку, зайшли д приміщень які належать ТОВ «Сілайн», чим спричинили значну шкоду інтересам вказаного товариства. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню. Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження. Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України (в редакції від 27 лютого 2016 року) арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. Крім того, відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Відповідно до п. п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження. При цьому згідно п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження. У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти арешт з метою уникнення негативних наслідків. Відповідно до ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
У клопотанні цивільного позивача, слідчого, прокурора про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, іншої особи для забезпечення цивільного позову повинно бути зазначено: розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.
Заявник звернувся до слідчого судді з вказаним клопотанням та просить накласти арешт на нежитлову будівлю літера «А» площею 316, 20 кв.м., нежиле приміщення № 1 загальною площею 1353, 50 кв.м., нежиле приміщення № 3 загальною площею 33, 40 кв.м., нежиле приміщення № 4 загальною площею 31, 10 кв. м., нежиле приміщенню № 5 загальною площею 173,90 кв.м., нежиле приміщення № 6 загальною площею 707,80. м., нежиле приміщення № 7 загальною площею 31,10 кв.м нежиле приміщення №8 загальною площею 31,00 кв.м., нежилої будівлі літери «Б нежилу будівлю літера «В» загальною площею 276, 30 кв. м., нежилу будівлю літер «Г» загальною площею 214,701 кв.м., нежилу будівлю літера «Д» загальною площею 129, 80 кв.м., нежилу будівлю літера «Е» загальною площею 19, 00 кв.м., нежилу будівлю літера «Ж» загальною площею 10, 00 кв.м., нежилу будівлю літера «З» загальною площею 4329,60 кв.м., які розташовані за адресою: м. Київ, пров. Радищева, 8. Водночас, звертаючись з вказаним клопотанням заявником не надано документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, не зазначено розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди. Крім того, представником ТОВ "СІЛАЙН" не надано доказів, того, що вказане товариство є цивільним позивачем у вказаному кримінальному провадженні. Слідчим суддею не встановлено правової підстави для накладення арешту на нерухоме майно, будівлі, приміщення, які розташовані за адресою: м.Київ, пров. Радищева, 8 та заборонити відчуження, розпорядження та/або користування вказаним майном. З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ "СІЛАЙН" про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0004649, слід відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170, 171, 172, 173КПК України, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ "СІЛАЙН" про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0004649.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1