Провадження № 1-кс/752/8445/19
У Х В А Л А

23.08.2019 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.187 КК України, ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні № 0005521,

в с т а н о в и в:

слідчий Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.187 КК України, ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні № 0005521.

Клопотання обґрунтовано тим, що в провадженні слідчого відділу Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005521 від 29.06.2019, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 28.06.2019 близько 20 год. 40 хв., ОСОБА_5 , перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Заболотного, неподалік будинку 48, побачив раніше не знайомого ОСОБА_7 , який розмовляв по мобільному телефону.

В цей час у ОСОБА_5 , виник злочинний умисел, спрямований на напад з метою заволодіння чужим майном, а саме мобільним телефоном марки «Meizu 16», 64Gb, White, IMEI № НОМЕР_1 , вартістю 7 999 гривень 00 копійок, поєднаний із насильством небезпечним для життя та здоров`я раніше не знайомого ОСОБА_7 , який відповідно фіскального чеку № від 13.03.2019, виданого ТОВ «Гаджет трейдінг» крамниця Інтернет «Цитрус» належить останньому.
Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на напад з метою заволодіння вищевказаним мобільним телефоном, ОСОБА_5 , скоротивши відстань, наблизився до потерпілого ОСОБА_7 , після чого, вчинив напад, під час якого заволодів мобільним телефоном марки «Meizu16», 64Gb, White, IMEI № НОМЕР_1 , вартістю 7 999 гривень 00 копійок. Після чого, потерпілий ОСОБА_7 , викрикуючи в сторону нападника вимоги, щодо повернення мобільного телефону почав його наздоганяти.
В свою чергу, ОСОБА_5 , продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, спрямований на напад з метою заволодіння мобільним телефоном марки «Meizu16», 64Gb, White, IMEI № НОМЕР_1 , вартістю 7 999 гривень 00 копійок, для подолання опору потерпілого ОСОБА_7 , розпилив останньому в обличчя, речовиною дратівливої дії з газового балончика «Перець», застосувавши до потерпілого насильство, що є небезпечним для його життя та здоров`я.
В подальшому ОСОБА_5 , з місця вчинення кримінального правопорушення зник з мобільним телефоном марки «Meizu16», 64Gb, White, IMEI № НОМЕР_1 , вартістю 7 999 гривень 00 копійок, яким розпорядився на власний розсуд.
Своїми умисними діями які виразилися у нападі з метою заволодіння чужим майном (розбій), а саме мобільним телефоном марки «Meizu16», 64Gb, White, IMEI № НОМЕР_1 , вартістю 7 999 гривень 00 копійок поєднаного із насильством, небезпечним для життя та здоров`я не знайомого ОСОБА_7 завдав останньому майнову шкоду на загальну суму 7 999 гривень 00 копійок.

30.06.2019 про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України, повідомлено ОСОБА_5 .
02.07.2019 ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів, а саме до 27.08.2019 року, починаючи відраховувати з 29.06.2019 року 19 год. 00 хв.

Враховуючи, що завершити досудове розслідування у вказаний строк не представляється можливим, оскільки, необхідно: виконати вимоги ст. 290 КПК України; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, посилаючись на ризики, передбачені ст.. 177 КПК України, слідчий просить клопотання задовольнити, оскільки більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного.

В ході судового розгляду прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити, посилаючись на тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , а також наявністю ризиків, передбачених ст..177 КПК України, які мінімізовані запобіжним заходом у вигляді тримання під вартою.
Захисник заперечувала проти задоволення клопотання слідчого, звернувши увагу слідчого судді, що її підзахисний визнає вину, збитки потерпілому відшкодовані, матеріали кримінального провадження відкриті, а тому, на даній стадії досудового розслідування відсутні ризики, на які посилається прокурор і запобіжний захід у вигляді домашнього аршету зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Підозрюваний підтримав позицію захисника.
Вислухавши сторони кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Слідчим суддею встановлено, що в провадженні слідчого відділу Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005521 від 29.06.2019, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України.

30.06.2019 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 187 КК України.
02.07.2019 р. відповідно до ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду м.Києва відносно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Слідчий звернувся до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 .

Згідно з ч.3 ст.197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Як встановлено в ході розгляду клопотання продовження строку досудового розслідування викликано необхідністю виконання вимог ст.. 290 КПК України та складання обвинувального акту.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з положенням ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.
Під час розгляду клопотання встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України.

При вирішенні клопотання щодо наявності підстав для продовження тримання підозрюваного під вартою крім наявності обгрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, слідчий суддя приймає до уваги обставини, що характеризують особу підозрюваного, який має постійне місце проживання в м.Києві, не має міцних соціальних зв`язків, на його утриманні не перебувають неповнолітні або недієздатні особи, останній раніше притягувався до кримінальної відповідальності.
Також слідчий суддя приймає до уваги тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні злочинів, які відповідно до ст.12 КК України є тяжкими злочинами.
При розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує позицію підозрюваного до вчиненого, який визнає свою вину, сприяв органу досудового розслідування.
У практиці ЄСПЛ визначено, що існування обґрунтованої підозри щодо вчинення тяжкого злочину спочатку може виправдовувати тримання під вартою. Але Суд неодноразово зазначав, що тяжкість обвинувачення не може сама по собі бути виправданням тривалих періодів тримання під вартою (рішення у справі «Єчус проти Литви»).
Звертаючись до суду як на підставу для продовження тримання підозрюваного під вартою слідчий посилається на продовження існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які існували на момент застосування даного виду запобіжного заходу, а саме: можливість переховування від органів досудового розслідування та вчинення інших кримінальних правопорушень.
У своїх рішеннях ЄСПЛ звертає увагу на те, що тяжкість злочину, вчиненого обвинуваченим, та ризик його ухилення від слідства залишаються єдиними підставами для відмови суду у задоволенні клопотань про звільнення. Проте згідно з п. 3 ст. 5 Конвенції зі спливом певного часу саме тільки існування обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи і судові органи мають навести інші підстави для продовження тримання під вартою, які мають бути чітко сформульовані (рішення ЄСПЛ від 21 грудня 2000 року у справі «Яблонський проти Польщі», від 23 вересня 1998 року у справі «I.A. проти Франції», від 04 жовтня 2001 року у справі «Іловецький проти Польщі»).
При цьому ЄСПЛ зазначає, що існує презумпція на користь звільнення з-під варти. Доводи «за» і «проти» такого звільнення не повинні бути «загальними й абстрактними» (рішення ЄСПЛ у справі «Смирнова проти Росії»). У всіх випадках, коли ризик ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено, і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних заходів (рішення ЄСПЛ від 23 вересня 2008 року у справі «Вренчев проти Сербії»).
Слідчий суддя вважає, що на даній стадії досудового розслідування продовжують існувати ризики можливого переховування підозрюваного від органів досудовго розслідування, а також вчинення інших кримінальних правопорушень, оскільки ОСОБА_5 не має міцних соціальних зв`язкі, постійного доходу для забезпечення існування, раніше притягувався до кримінальної відповідальності.
Однак, органом досудового розслідування не доведено неможливість застосування менш суворих запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою.
Враховуючи встановлені в ході клопотання обставини, зважаючи на існування обгрунтованої підозри, наявність ризиків у данному кримінальному провадженні, беручи до уваги дані про особу підозрюваного, а також зважаючи, що у даному кримінальному провадженні необхідно лише виконати вимоги ст.290 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобово зможе запобігти існуючим ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного в ході досудового розслідування, а також не призведе до порушення прав підозрюваного в ході проведення досудового розслідування.
З огляду на викладене, клопотання слідчого про продовження строку тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою не підлягає задоволенню, оскільки органом досудоводого розслідування не доведено неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів на даній стадії досудового розслідування.
Крім того, слідчий суддя для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та з метою запобігання його ухиленню від органу досудового розслідування та суду вважає за необхідне відповідно до положень ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_5 обов`язаки, передбачені п.п.1, 2, 3 ч.5 ст.194 КПК України.

З урахуванням викладеного, керуючись вимогами ст. ст. 177, 178, 182, 183, 184. 197, 199 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

у задоволенні клопотання слідчого Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.187 КК України, ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні № 0005521 відмовити.

Обрати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.187 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 цілодобово.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені п.п. 1, 2, 3 ч.5 ст.194 КПК України, зобов`язавши:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- не залишати межі населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора, суду.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтись в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Визначити строк дії ухвали в межах строку досудового розслідування до 29.08.2019 р.

Ухвалу надіслати до виконання до управління поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя