н/п 1-кп/640/559/19
"21" листопада 2019 р. Київський районний суд м. Харкова в складі колегії суддів:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
при секретарі - ОСОБА_4 ,
за участі прокурора - ОСОБА_5 ,
захисника - ОСОБА_6 ,
обвинуваченого - ОСОБА_6 ,
Згідно інформації, внесеної в систему автоматичного розподілу між суддями обвинувальний акт розподілено колегії суддів у складі: головуючого-судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та зареєстрований в контрольному журналі судових справ та інших матеріалів, переданих для розгляду судді.
Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 , посилаючись на наявність ризиків, передбачених п. 1, п. 3, п. 5 ч. 1 ст. 177 КК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконний вплив на свідків у цьому кримінальному проваджені; вчинення іншого кримінального правопорушення.
Обвинувачений при вирішення питання щодо продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив змінити його на домашній арешт.
Захисник проти клопотання прокурора про продовження строків тримання його під вартою заперечував.
Суд, вислухавши учасників кримінального провадження, перевіривши матеріали справи, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора про продовження обвинуваченому строку тримання під вартою та відмови у задоволенні клопотання захисника, виходячи з наступного.
Відповідно до ст. 331, 333 КПК України під час судового провадження суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова відносно обвинуваченого ОСОБА_6 продовжено застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 24.11.2019.
При вирішенні клопотання обвинувачення та захисту щодо міри запобіжного заходу, суд враховує наявність ризиків, передбачених п. 1, п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України; тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у скоєні злочинів, у вчиненні яких обвинувачується, згідно ст. 178 КПК України; можливість незаконно впливати на потерпілого, свідка, у цьому ж кримінальному проваджені.
Розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд, дослідивши всі докази в обґрунтування клопотань вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.
Виходячи із приведених обставин, що оцінено у сукупності із тяжкістю інкримінованого злочину та тяжкістю ймовірного покарання, суд вважає доведеним наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України і підстав для скасування чи зміни запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зокрема на домашній арешт, немає.
За таких обставин, суд продовжує міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 на наступні 60 днів, задовольнивши клопотання прокурора, продовживши обвинуваченому термін тримання під вартою до 19.01.2020.
Відповідно до вимог ст. 182 КПК України, суд з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, визначає заставу достатню для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України у розмірі, якій було визначено відповідно до ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова - 80 (вісімдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 153680 грн. (1921 гр. х 80 = 153680 гр.).
За таких обставин, суд задовольняє клопотання прокурора та залишає обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, продовживши строк його дії до 19.01.2020 з визначенням застави в розмірі 153680 грн.
Рішенням Конституційного Суду України від 13.06.2019 р. по справі №3-208/2018, визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), положення частини другої статті 392 Кримінального процесуального кодексу України щодо унеможливлення окремого апеляційного оскарження ухвали суду про продовження строку тримання під вартою, постановленої під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 331, 369 КПК України, суд,-
Клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою обвинуваченого задовольнити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» на 60 днів - до 19 січня 2020 року включно.
При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_6 з - під варти звільнити.
У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_6 обов`язки: 1) прибувати до суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає м. Харків, без дозволу суду; 3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання; 4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_6 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.
Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
На ухвалу про продовження терміну тримання під вартою може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом 7 днів з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення їй копії ухвали.
Головуючий-суддя ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_3

ОСОБА_2