У Х В А Л А

20.11.2019 року м.Мостиська

справа № 448/64/19

провадження по справі № 1-кп/448/64/19

Мостиський районний суд Львівської області у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання захисника ОСОБА_3 , поданого в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 , про проведення судової експертизи, у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 23.07.2018 року за №0000050, про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.305 КК України, -

учасники справи:
прокурор ОСОБА_5 ,

обвинувачений ОСОБА_4 ,

його захисник-адвокат ОСОБА_3 ,

в с т а н о в и в:

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 звернувся до суду із вищевказаним клопотанням, покликаючись на те, що ухвалою слідчого судді Львівського апеляційного суду ОСОБА_6 від 15.01.2019р. надано дозвіл на використання у даному кримінальному провадженні матеріалів, зібраних оперативним підрозділом у кримінальному провадженні №0000052 на підставі ухвал слідчих суддів апеляційного суду Львівської області № 04187т від 02.11.2017р. та № 02671т від 26.06.2018р., а саме протоколу про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж від 07.03.2018р. № 62/47-780 з додатком до нього оптичним диском № 47/327/22- 14 і протоколу про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж від 24.08.2018р. №62/47-2640 з додатком до нього оптичним диском № 47/327/22-24 та всієї інформації, зафіксованої у даних матеріальних носіях.

Стверджує, що в судовому засіданні під час дослідження документів, які послужили підставою для проведення зазначених НСРД, встановлено, що рукописний текст клопотання про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні №0000052 від 01.11.2017р. № 225т за підписом прокурора Самбірської місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_7 та рукописний текст ухвали слідчого судді апеляційного суду Львівської області ОСОБА_8 від 02.11.2017р. №04187т про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій - зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж, мобільного терміналу, в якому працює сім-карта оператора мобільного зв`язку «Київстар» №№ НОМЕР_1 та НОМЕР_2 , якими користується ОСОБА_4 , за сукупністю співпадаючих ознак, очевидно, виконані однією і тією ж особою.

Вказує, що аналогічно, рукописний текст клопотання про надання дозволу на проведення негласної слідчої (розшукової) дії у кримінальному провадженні № 0000052 від 25.06.2018р. № 161т за підписом прокурора Самбірської місцевої прокуратури ОСОБА_9 та рукописний текст ухвали слідчого судді апеляційного суду Львівської області ОСОБА_10 від 26.06.2018р. №02671т про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій - зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж, мобільного терміналу, в якому працює сім-карта оператора мобільного зв`язку «Київстар» № НОМЕР_1 , яким користується ОСОБА_4 , за сукупністю співпадаючих ознак, скоріш за все, також виконані однією і тією ж особою.

З огляду на вищенаведене, сторона захисту вважає, що обидві зазначені ухвали від імені слідчих суддів апеляційного суду Львівської області ОСОБА_8 та ОСОБА_10 могли бути заздалегідь виготовлені прокурорами Самбірської місцевої прокуратури, відповідно, ОСОБА_7 та ОСОБА_9 , а тому просить провести судову почеркознавчу експертизу, на вирішення котрої поставити наступні питання: - чи рукописний текст клопотання про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні № 0000052 від 01.11.2017р. № 225т за підписом прокурора Самбірської місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_7 та рукописний текст ухвали слідчого судді апеляційного суду Львівської області ОСОБА_8 від 02.11.2017р. № 04187т про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій - зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж, мобільного терміналу, в якому працює сім-карта оператора мобільного зв`язку «Київстар» №№ НОМЕР_1 та НОМЕР_2 , якими користується ОСОБА_4 , виконані однією і тією ж особою?; - чи рукописний текст клопотання про надання дозволу на проведення негласної слідчої (розшукової) дії у кримінальному провадженні № 0000052 від 25.06.2018р. № 161т за підписом прокурора Самбірської місцевої прокуратури ОСОБА_9 та рукописний текст ухвали слідчого судді апеляційного суду Львівської області ОСОБА_10 від 26.06.2018 № 02671т про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій - зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж, мобільного терміналу, в якому працює сім-карта оператора мобільного зв`язку «Київстар» № НОМЕР_1 , яким користується ОСОБА_4 , виконані однією і тією ж особою?

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисники ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримали вищевказане клопотання, просили його задоволити в повному обсязі.

Прокурор ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання сторони захисту, вважаючи його необґрунтованим. Окрім цього, вказував на те, що заявлене стороною захисту клопотання подане з метою затягування розгляду справи.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши клопотання та матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно ч.1 статті 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Згідно ч.1 ст.242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Підстави, за яких проведення експертизи у кримінальному провадженні є обов`язковим, визначено у ч.2 ст.242 КПК України, зокрема: - встановлення причин смерті; - встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень; - визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності; - встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості; - визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Згідно зі ст.94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Відповідно до ст. 95 КПК України показання - це відомості, які надаються в усній або письмовій формі під час допиту підозрюваним, обвинуваченим, свідком, потерпілим, експертом щодо відомих їм обставин у кримінальному провадженні, що мають значення для цього кримінального провадження. Підозрюваний, обвинувачений, потерпілий мають право давати показання під час досудового розслідування та судового розгляду.

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

Як свідчить заявлене стороною захисту клопотання, на думку останніх у провадженні слід призначити почеркознавчу експертизу, з метою встановлення справжності ухвал слідчих суддів, які надавали дозвіл на проведення негласних слідчих (розшукових) дій, а також текстів клопотань прокурора про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових дій) у кримінальному провадженні.

Згідно зі ст. 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України, яке є обов`язковим для виконання.

Слідчими суддями Апеляційного суду Львівської області, при розгляді клопотання органу досудового розслідування про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій та оформленні відповідної ухвали, не порушено вимог ст. 246-248 КПК України, а також норм «Порядку організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях» та Інструкції про організацію проведення негласних слідчих (розшукових) дій та використання іх результатів у кримінальному провадженні.

Окрім того, режим секретності, в рамках його забезпечення, при виготовленні ухвали про надання дозволу на проведення НРСД, передбачає окрім слідчого судді, також доступ інших осіб, які мають право працювати з документами з грифом « таємно» та « цілком таємно», в тому числі мають право, за дорученням слідчого судді, виготовити проект ухвали по конкретній справі щодо надання дозволу на проведення НРСД, з тим, щоб мінімізувати доступ інших осіб до таємної інформації, з ціллю її не розголошення.

Разом із тим, стороною захисту не надано суду будь-яких доказів на підтвердження того, що ухвалу розглянув та підписав не слідчий суддя, а інша особа. Як і не надано стороною захисту будь яких належних та допустимих доказів того, що клопотання прокурорів Самбірської місцевої прокуратури Львівської області про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій, також виготовлені та підписані не вказаними особами, а іншими особами.

Тим більш, на думку суду, підстави для призначення у провадженні почеркознавчої експертизи відсутні, оскільки оцінка доказів, у тому числі і наданих стороною обвинувачення, відноситься лише до дискреційних повноважень суду, який самостійно встановлює обставини, перевіряє їх наявними доказами, та надає їм оцінку у нарадчій кімнаті.

Крім того, проведення справжності (достовірності) ухвал слідчих суддів Апеляційного суду Львівської області може бути підтверджено чи спростовано без проведення експертизи, шляхом отримання інформації про перебування таких справ на розгляді слідчих суддів Апеляційного суду Львівської області.

Слід зазначити те, що збір та перевірка доказів щодо викладених стороною захисту у клопотанні обставин, може мати місце лише в рамках іншого кримінального провадження, тобто в порядку передбаченому ст.214 КПК України.

Таким чином, суд, не вдаючись в оцінку доказів, які надані стороною обвинувачення та щодо яких є заперечення сторони захисту, оскільки вони можуть бути оцінені лише у нарадчій кімнаті при ухваленні рішення у провадженні по суті, вважає, що підстави для задоволення клопотання захисника ОСОБА_3 поданого в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 про призначення почеркознавчої експертизи відсутні.

Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності, суд вважає аргументи сторони захисту необґрунтованими, а клопотання безпідставним, тому в його задоволенні необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 242, 332, 372, 376 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_3 поданого в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 про проведення судової експертизи, у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 23.07.2018 року за №0000050, про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.305 КК України, - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу суду можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Суддя ОСОБА_1

Повний текст судового рішення (ухвали суду) оголошено учасникам справи о 15.05 год. 25.11.2019 року.