Провадження № 1-кс/537/1323/2019
Справа № 537/3063/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.07.2019 року слідчий суддя Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кременчуці клопотання прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Кременчуцької місцевої прокуратури ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням, де просить накласти арешт на речовий доказ, а саме: шланг поливний EVCI-PLASTIK (Зебра) довжиною 30 метрів.
В обґрунтування клопотання зазначає, що в провадженні СВ відділення поліції № 1 КВП ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування № 0001302 від 12.07.2019 за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.185 КК України. В ході досудового розслідування встановлено, що 07.07.2019 близько 10 год. 00 хв. невстановлена особа, перебуваючи поблизу магазину з господарчими товарами, що за адресою: м. Кременчук, пров. Димитрова,4, таємно шляхом вільного доступу заволоділа шлангом «Зебра» довжиною 30 метрів, котрий належить потерпілому ОСОБА_4 . 17.07.2019 ОСОБА_5 добровільно видав працівникам поліції поливний шланг чорно-жовтого кольору довжиною 30 метрів. Беручи до уваги те, що вилучений поливний шланг може містити інформацію, яка може бути використана як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, з метою його збереження просив клопотання задовольнити.
Ініціатор клопотання в судове засідання не з`явилася, надала заяву, в якій клопотання підтримує та просить розгляд справи проводити у її відсутність у зв`язку з службовою зайнятістю.
Власник майна ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, надав суду заяву, відповідно до якої не заперечує проти накладення арешту на його майно, а саме поливний шланг та розгляд справи проводити у його відсутність.
Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.
Розглянувши клопотання, дослідивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Як встановлено в судовому засіданні 12.07.2019 слідчим відділенням ВП № 1 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001302 внесено відомості за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України, наступного змісту : «07.07.2019 близько 10 год. 00 хв. невстановлена особа, перебуваючи поблизу магазину з господарчими товарами, що за адресою: АДРЕСА_1 , таємно шляхом вільного доступу заволоділа шлангом «Зебра» довжиною 30 метрів, котрий належить потерпілому ОСОБА_4 »
На час розгляду клопотання повідомлення про підозру за описаним вище фактом жодній фізичній особі не вручено.
З протоколу прийняття заяви ОСОБА_4 про кримінальне правопорушення та іншу подію від 11.07.2019 та протоколу допиту потерпілого ОСОБА_4 від 13.07.2019 вбачається, що 07.07.2019 близько 10 години з магазину господарчих товарів по провулку Димитрова у м. Кременчуці невідома особа викрала бухту шлангу 30 метрів.
Згідно заяви ОСОБА_5 від 17.07.2019, останній добровільно видав працівникам поліції шланг поливний EVCI-PLASTIK (Зебра) довжиною 30 метрів.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно ч.2, ч. 3 цієї статті арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до п. 11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що вказаний в клопотанні шланг може бути речовим доказом в кримінальному провадженні та може зберігати на собі сліди злочину або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, і незастосування арешту вказаного майна може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що слід накласти арешт на шланг поливний EVCI-PLASTIK (Зебра) довжиною 30 метрів з метою його збереження як речового доказу, а тому клопотання підлягає задоволенню.
Одночасно слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні № 0001302 від 12.07.2019 задовольнити.
Накласти арешт на вилучене 17.07.2019 у ОСОБА_5 майно, а саме шланг поливний EVCI-PLASTIK (Зебра) довжиною 30 метрів з позбавленням власника ОСОБА_4 права відчуження, розпорядження та без позбавлення права користування.
Копію ухвали направити прокурору, слідчому, власнику майна.
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до апеляційної інстанції області протягом п`яти днів.

Слідчий суддя: ОСОБА_1