У Х В А Л А Справа № 200/10346/19

Ім`ям України Провадження № 1-кс/200/6704/19

19 липня 2019 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Дніпропетровську клопотання слідчого по кримінальному провадженню № 0002684 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

19 липня 2019 року слідчий СВ ДВП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , звернувся до суду із клопотанням, у якому прохає накласти арешт на розписку від 08.02.2012 року про отримання ОСОБА_3 від ОСОБА_4 грошових коштів у сумі 250 000 доларів США.

Відповідно до вимог ч. 2,3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Згідно із вимогами ч.1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання. В силу вимог ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Розглянувши клопотання та вивчивши надані до нього додатки, прихожу до висновку про необхідність повернення його прокурору для усунення недоліків. Так, у клопотанні слідчий прохає накласти арешт на розписку від 08.02.2012 року про отримання ОСОБА_3 від ОСОБА_4 грошових коштів у сумі 250 000 доларів США. Проте, клопотання слідчого та надані до нього додатки, не містять інформації про місце мешкання власника розписки та його контактні засоби зв`язку, за допомогою яких можливо здійснити його виклик у судове засідання. Так, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України, у їх взаємозв`язку із вимогами ч. 2 цієї статті, клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна розглядається слідчим суддею у судовому засіданні із викликом власника майна, у дводенний строк. Вивчені додатки до клопотання слідчого свідчать про те, що у належній ОСОБА_4 квартирі, на підставі ухвали слідчого судді, проведено обшук, без її присутності, в ході якого вилучено те майно, на відшукання якого дозволу слідчим суддею надано не було. З тих підстав, що слідчий суддя не володіє інформацією про зареєстроване місце мешкання ОСОБА_4 , а така довідка мала бути надана слідчим, наявність у власності особи нерухомого майна не свідчить про його використання як житлової площі, з урахуванням викладених слідчим обставин про фактичне використання квартири як нотаріального архіву, приходжу до висновку про повернення клопотання прокурору для усунення зазначених недоліків та встановлюю строк у сімдесят дві години для їх усунення шляхом надання до суду клопотання про накладення арешту на майно із зазначенням його власника, його місця мешкання (реєстрації), контактних засобів зв`язку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 103, 110, 167, 170-173, 309-310, 369, 371-372 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ ДВП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , про накладення арешту повернути прокурору, встановити строк у сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1