Справа № 331/5077/19
Провадження №1-кс/331/4652/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 листопада 2019 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:
15.11.2019 року адвокат ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді з клопотанням про зняття арешту з об`єкту нерухомого майна.

В обґрунтування заяви зазначено, що в провадженні Олександрівського ВП ДВП ГУНП в Запорізькій області знаходиться кримінальне провадження за фактом заволодіння шляхом обману квартирою, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 , відомості про яке внесено Мелітопольським ВП ГУНП в Запорізькій області до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000805 від 18.02.2016 р. за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

15.11.2016 ухвалою Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області накладено арешт на майно, власником якого, відповідно до витягу з Державного реєстру прав на нерухоме майно, про реєстрацію прав та їх обтяжень є ОСОБА_4 , заборонивши їй відчужувати квартиру АДРЕСА_2 , реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна 07, а також здійснювати будь - які дії з реєстрації та перереєстрації квартири АДРЕСА_2 .

Кримінальне провадження за № 0000805 від 18.02.2016 направлено до м. Запоріжжя для проведення досудового розслідування за підслідністю.

13 травня 2019 року рішенням Мелітопольського міськрайонного суду в Запорізькій області, яке залишено без змін Запорізьким апеляційним судом, визнано недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 від 15 грудня 2015 р., укладений між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , посвідчений приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Запорізької області ОСОБА_7 , реєстр № 2055, та витребувано у ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 квартиру АДРЕСА_2 .

Вважає, що на даний час відпала потреба в застосуванні такого заходу як арешт майна, і також з метою виконання рішення суду та реєстрації прав власності на квартиру АДРЕСА_2 за ОСОБА_3 просив зняти арешт з нерухомого майна.

Ознайомившись зі змістом заяви, слідчий суддя дійшов висновку, що вказана заява підлягає поверненню.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Слідчий суддя при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що віднесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 КПК України, суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, не призначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові

З обставин, зазначених по тексту клопотання та доданих до нього документів, не вбачається, що арешт об`єкта нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_2 , накладений в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а тому, в даному випадку відсутні підстави розгляду слідчим суддею питання, яке регулюється Главою 10 Розділу 1 ЦПК України.

Виходячи з наведеного, слідчий суддя приходить до висновку, що вказана заява не може бути розглянута та підлягає поверненню, оскільки з матеріалів, доданих до заяви не можливо встановити, чи накладався арешт на вказане майно в ході досудового розслідування і досудове розслідування на даний час триває, чи арешт було накладено в ході судового розгляду в рамках цивільного судочинства.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 26, 172, 174 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_2 який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна - повернути для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1