Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
06.12.19 392/1715/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Новоархангельський районний суд Кіровоградської області в складі

головуючого - судді: ОСОБА_1

суддів: ОСОБА_2

ОСОБА_3

при секретарі судового засідання: ОСОБА_4

за участю прокурора: ОСОБА_5

обвинуваченого: ОСОБА_6

захисника - адвоката ОСОБА_7

потерпілої ОСОБА_8

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт Новоархангельськ матеріали кримінального провадження№ 1-кп/394/111/19, що внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000668 від 07.09.2019 року за обвинуваченням

ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.2 ч.2 ст. 115 КК України
в с т а н о в и в :

До Новоархангельського районного суду Кіровоградської області 02.12.2019 року з Кропивницького апеляційного суду за підсудністю надійшов обвинувальний акт відносно ОСОБА_6 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.2 ч.2 ст. 115 КК України.

Згідно матеріалів кримінального провадження 26.11.2019 року обвинувачений отримав копію обвинувального акта, а також копію реєстру матеріалів досудового розслідування.

Ухвалою судді від 02.12.2019 року кримінальне провадження призначено до підготовчого судового засідання.

В підготовчому судовому засіданні головуючим на обговорення поставлено питання щодо можливості призначення справи до судового розгляду на підставі даного обвинувального акту.

Прокурор висловила думку щодо призначення справи до розгляду, вважає, що справа відповідає вимогам КПК, відсутні перешкоди для призначення справи до судового розгляду та заявила клопотання про продовження обвинуваченому строку тримання під вартою та зазначила, що може бути призначена до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Обвинувачений та його захисник вважали обвинувальний акт таким, що відповідає вимогам КПК України, обвинувачений ознайомився з матеріалами кримінального провадження, при цьому зазначили, що прокурором не роз`яснено право на суд присяжних.

Потерпіла щодо призначення справи до судового розгляду та продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не заперечувала.

Суд, заслухавши учасників судового провадження, дійшов до наступних висновків:

Відповідно до ст.384 КПК України, обвинуваченому роз`яснено можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних.

Враховуючи, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину до покарання у виді довічного позбавлення волі, суд вважає за необхідне роз`яснити про розгляд справи судом присяжних з метою забезпечення права особи на вільний доступ до правосуддя, та розгляд справи незалежним і безстороннім судом.

У відповідності до вимогстатті 7 КПК України кримінальне провадження за формою і змістом повинно відповідати його загальним засадам, в тому числі такому, як забезпечення права на захист, що належить до загальновизнаних принципів міжнародного права й розглядається як необхідна умова забезпечення права на справедливий судовий розгляд.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року проголошено право кожного на розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, визначеним законом. Зазначена норма імплементована у національне законодавство України й міститься у статті 21 КПК України.

Критерії визначення складу суду, повноважного на розгляд кримінального провадження, встановлені нормою статті 31 КПК. Залежно від ступеня тяжкості злочину та (або) виду суб`єкта злочину провадження у суді першої інстанції здійснюється: професійним суддею одноособово, колегіально судом у складі трьох суддів, судом присяжних у складі двох професійних суддів та трьох присяжних.Частиною 3 вказаної статті передбачено, що кримінальне провадження у суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, а за клопотанням обвинуваченого - судом присяжних у складі двох суддів та трьох присяжних.

Статтею 384 КПК визначено, що прокурор, суд зобов`язані роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних. При цьому письмове роз`яснення прокурора додається до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, які передаються до суду. Суд також зобов`язаний роз`яснити право на розгляд справи судом присяжних під час підготовчого судового засідання та у разі, якщо обвинувачений заявить таке клопотання, призначити кримінальне провадження до розгляду саме таким складом суду. Тобто, законодавець поклав обов`язок роз`яснення обвинуваченому права на розгляд обвинувального акту судом присяжних як на прокурора на досудовому розслідуванні, так і на суд, під час підготовчого судового засідання.

Письмове роз`яснення прокурора обвинуваченому про можливість, особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжних додається до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, які передаються до суду.

Інформування підозрюваних про можливість розгляду кримінального провадження щодо них судом присяжних ще до початку судового провадження дозволить їм підготуватися до реалізації такого права та їх рішення буде обміркованим та змістовним. Лише в такому разі засади кримінального провадження будуть дотримані, а судовий розгляд буде справедливим. При цьому, роз`яснення даного права судом не компенсує обов`язок, покладений на прокурора.

Як видно з матеріалів обвинувального акту, ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.2 ч.2 ст. 115 КК України, санкція якої передбачає покарання у виді позбавлення волі довічно. В той же час, матеріали обвинувального акту не містять доказів того, що прокурором роз`яснено обвинуваченому ОСОБА_6 можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно них судом присяжних.

Обвинувальний акт стосовно ОСОБА_6 , який надійшов на розгляд до суду за своїм змістом не в повній мірі відповідає вимогам КПК України, а саме надісланий без письмового роз`яснення обвинуваченому права на розгляд судом присяжних.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про повернення обвинувального акту прокурору, який його затвердив, через невиконання імперативних вимог статті 384 КПК України. Дана позиція, повністю узгоджується з позицією, висловленою у висновку ВСУ №5-111кс15 від 25.06.2015 року. При цьому, суд приходить до переконання, що застосування, згаданої вище, позиції ВСУ не суперечить позиції ВС, викладеної у постанові від 12.09.2018 року №13-32кс18. Так, в п. 47 згаданої постанови визначено, що відступ від викладеного в раніше ухваленому рішенні ВСУ висновку можливе лише за умови, якщо йдеться про застосування норми у подібних правовідносинах. Разом з тим, висновок ВС, викладений у провадженні №13-32кс18 (п. 66) стосується питання безумовних підстав для скасування вироку. Натомість, висновок ВСУ, викладений у провадженні №5-111кс15 вказує на підстави повернення обвинувального акту прокурору (п.6).

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що усунути вказаний недолік можливо лише шляхом повернення прокурору обвинувального акту.
Що стосується продовження запобіжного заходу обвинуваченому суд дійшов до наступних висновків.
Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Частиною 1 ст. 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

В підготовчому судовому засіданні прокурором заявлено відповідне клопотанння, згідно якого вбачається, що на час розгляду питання щодо доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою ризики, які були підставою для обрання заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 не відпали.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобовязаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 13.09.2019 року ОСОБА_6 було обрано запобіжний захід увигляді тримання під вартою, строком до 10 листопада 2019 року, ухвалою від 07.11.2019 року обраний запобіжний захід продовжено до 09.12.2019 року.

Оскільки, обставини на які посилався суд при обранні обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою не змінилися, суд вважає, що інший запобіжний захід не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, він, обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, продовжити свою злочинну діяльність, тобто вчинити інше кримінальне правопорушення, чим перешкоджати кримінальному провадженню, яке є суспільним інтересом, що незважаючи на презумпцію невинуватості превалює над принципом поваги до свободи особистості. Будь-яких даних про зменшення чи відсутність вище вказаних ризиків, для застосування до обвинувачених більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в підготовчому судовому засіданні не встановлено.

Таким чином, суд, заслухавши думку прокурора, обвинуваченого, захисника обвинуваченого, потерпілої, з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховатися від суду, перешкоджати встановленню істини в кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, за яким обвинувачується ОСОБА_6 , а також те, що заявлені під час досудового розслідування ризики, що стали підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зменшилися і виправдовують обраний запобіжний захід, вважає доцільним продовжити обвинуваченому дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу.

Вищенаведені обставини свідчать про невідповідність обвинувального акту та додатків до нього, а тому зазначені матеріали підлягають поверненню

На підставі викладеного, керуючись п.3 ч.3 ст.314, ст.ст. 369-372, ст.ст.376, 392 КПК України, суд -
п о с т а н о в и в :

Обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, що внесене до ЄРДР за № 0000668 від 07.09.2019 року відносно ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.2 ч.2 ст. 115 КК України повернути прокурору Маловисківського відділу Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області.

Зобов`язати прокурора усунути виявлені недоліки.
Продовжити обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ « Кропивницький слідчий ізолятор», щодо обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на 60 днів, тобто до 04 лютого 2020 року включно.

Копію ухвали вручити прокурору, захиснику, обвинуваченому для відома та направити для виконання начальнику ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор».

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Кропивницького апеляційного суду через Новоархангельський районний суд Кіровоградської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий: /підпис/ ОСОБА_1

Судді: /підпис/ ОСОБА_2

/підпис/ ОСОБА_3 .

З оригіналом згідно
Суддя ОСОБА_1