Провадження № 1-кс/761/7581/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 березня 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого,

у с т а н о в и в:
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві у кримінальному провадженні 120 160 400 000 009 22 щодо не скасування арешту майна.

На обґрунтування заявник зазначив, що Шевченківським УП ГУНП у м. Києві здійснюється розслідування у вищевказаному кримінальному провадженні, у якому ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 29.03.2017 накладений арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :01:003:0146, яка належить ОСОБА_3 .

У зв`язку з цим, 26.01.2019 гр. ОСОБА_3 звернулась до слідчого з клопотанням, у якому просила останнього внести до суду клопотання про скасування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження. Однак, на день звернення зі скаргою до слідчого судді клопотання ОСОБА_3 слідчим не розглянуте, арешт земельної ділянки не скасований, що обмежує її права. Тому заявник просив скасувати арешт належної ОСОБА_3 земельної ділянки.

Слідчий суддя, вивчивши скаргу та долучені до неї документи, дійшов висновку про таке.

Частиною 1 статті 303 КПК України, на яку посилається заявник, обґрунтовуючи свої вимоги, визначені рішення, дії та бездіяльність слідчого, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Відповідно до положень вказаної статті бездіяльність слідчого, яка може бути оскаржена під час досудового розслідування, полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, неповерненні тимчасово вилученого майна, нездійсненні інших процесуальних дій, які слідчий зобов`язаний вчинити у визначений КПК строк.

Вказаний у ст. 303 КПК перелік є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

У той же час, заявник у своїй скарзі просив скасувати арешт земельної ділянки, тобто оскаржував бездіяльність слідчого в частинні невжиття ним заходів для скасування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя також бере до уваги, що заявник не оскаржує бездіяльність слідчого в частині нерозгляду клопотання, оскільки останній просив саме скасувати арешт.

Водночас, враховуючи положення вищенаведеної статті, слідчий суддя дійшов висновку про те, що вказана заявником бездіяльність не підлягають оскарженню, оскільки не відповідає переліку, визначеному ст. 303 КПК.

У силу ч.1 ст.7 КПК зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, віднесені змагальність сторін та диспозитивність.

Наведене дає підстави для висновку, що слідчий суддя під час розгляду скарг, поданих у порядку ст. 303 КПК, має керуватися положеннями ст. 7 КПК.

Враховуючи, що змагальність у кримінальному провадженні передбачає самостійне обстоювання сторонами своїх правових позицій (ч.1 ст.22 КПК), приймаючи до уваги положення про те, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав (ч.1 ст.26 КПК), слідчий суддя діє лише в межах визначених КПК повноважень та не має права на свій розсуд визначати предмет оскарження або ж самостійно формулювати вимоги скарги. Відповідно до ст. 22, 26 КПК зазначене віднесене виключно до прав особи, яка звернулася з відповідною скаргою.

Отже, заявником оскаржується бездіяльність посадових осіб органу досудового розслідування, що у порядку ст. 303 КПК оскарженню не підлягає.

Враховуючи викладене, слідчий суддя на підставі ч.4 ст.304 КПК має відмовити у відкритті провадження.

На підставі зазначеного, керуючись ст. 7, 22, 26, 135, 303, 304, слідчий суддя

у х в а л и в :
У відкритті провадження за скаргою адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду упродовж п`яти днів з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1