Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/2308/19
У Х В А Л А

20 березня 2019 року слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , слідчої ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_3 про арешт майна, погоджене прокурором відділу прокуратури Черкаської області ОСОБА_4 , внесене в кримінальному провадженні №0001137 від 4 березня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України,-

встановив:

Старший слідчий СУ ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_3 звернулася в суд з клопотанням про арешт майна, посилаючись на те, що в провадженні СУ ГУ НП в Черкаській області.

Клопотання обгрунтовує тим, що в провадженні СУ Головного управління Національної поліції в Черкаській області перебуває кримінальне провадження зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0001137 від 4 березня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Установлено, що 4 березня 2019 року до Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення про те, що 4 березня 2019 року о 10.00 годин за адресою м. Черкаси, вул. Г. Дніпра, 89 на 6-му поверсі невстановлена особа з використанням предмету, схожого на пістолет скоїла вбивство ОСОБА_5 .

По даному факту 4 березня 2019 року Черкаським ВП ГУНП в Черкаській області відомості внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

5 березня 2019 року в ході проведення огляду місця події у офісному приміщенні ТОВ «Золоті лани» що за адресою м. Черкаси, вул. Пушкіна, 100 працівниками поліції, вилучено документацію, а саме списки жителів с. Бузівка та Зелений Ріг, договори оренди землі, укладені з жителями с. Бузівка та с. Зелений Ріг Жашківського район.

5 березня 2019 року проведено огляд вказаних договорів.

11 березня 2019 року вказані документи визнані речовими доказами у даному кримінальному проваджені.

Виявлені документи можуть мати доказове значення, а також можуть містити відомості, що вказують на мотив вчинення вищевказаного злочину .

Фіксація речових доказів, а саме вилучених в ході огляду речей, проведена шляхом відеофіксації, а також опису їх в протоколі огляду.

Відповідно до ч.2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час огляду, тому вилучені речі є тимчасово вилученим майном. Згідно ч.5 ст. 171 КПК України на тимчасово вилучене майно слідчий, прокурор подає клопотання про арешт майна не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.?

Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судово А провадження накладає арешт на майно з метою забезпечення збереження речових доказів у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 КПК України.

Відповідно до ч.4 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Враховуючи викладене та те, що допускається можливість зникнення даного майна (шляхом реалізації чи іншого відчуження), з метою збереження вказаних речових доказів ,а враховуючи те, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 167 КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Враховуючи указані обставини, орган досудового розслідування з об`єктивних та поважних причин не міг звернутися до слідчого судді з даним клопотанням в строк, передбачений ч. 5 ст. 171 КПК України в зв`язку з необхідністю проведення певних невідкладних процесуальних та слідчих дій, після яких є процесуальна можливість накласти арешт на майно.

В судовому засіданні слідчий підтримав подане клопотання та просив його задовольнити, наклавши арешт на вказане в клопотанні майно, оскільки вказане майно відповідає критеріям, передбаченим ст.98 КПК України, тобто має ознаки речових доказів. Також, просив поновити процесуальний строк на звернення із клопотанням, поважність пропуску якого обгрунтував великою процесуальною навантаженістю.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Слідчий суддя вважає необґрунтованими доводи слідчого щодо поважності пропуску процесуального строку для звернення із клопотанням до слідчого судді, у зв`язку із чим останній не підлягає поновленню.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Та обставина, що майно, на яке просить накласти арешт слідчий, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0001137, не дає законних підстав для задоволення клопотання слідчого, оскільки останнім пропущено строк для звернення з таким клопотанням, визначений ч. 5 ст. 171 КПК України, при цьому перед слідчим суддею не обґрунтовано належним чином причини пропущення строків.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які набуті кримінально протиправним шляхом, використовувались як засіб вчинення кримінального правопорушення та можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Статтею 117 КПК передбачено, що підлягає поновленню лише строк, який пропущений з поважних причин.

Однак слідчим не наведені поважні причини, з яких не дотриманий визначений законом часовий проміжок для вчинення певної процесуальної дії.

Вказані норми у сукупністю з обов`язком слідчого судді розглянути клопотання про арешт майна не пізніше двох днів з дня його надходження до суду свідчить, що зазначений процесуальний порядок захищає права особи на володіння, користування та/або розпорядження майном. В той же час, старшим слідчим СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001137 клопотання про арешт вилученого майна, подано слідчому судді 11 березня 2018 року року тобто поза межами визначеного кримінальним процесуальним законом строку на звернення із такою категорією клопотань, оскільки вилучення вказаного майна відбулось ще 5 березня 2019 року.

При цьому слідчий суддя звертає увагу на те, що ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 14 березня 2019 року клопотання старшого слідчого СУГУ НП в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу прокуратури Черкаської області ОСОБА_4 , внесене в кримінальному провадженні № 0001137 від 04.03.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України повернуто прокурору, оскільки до клопотання не додано копії документів, якими прокурор обґрунтовує поважність причин пропуску строку, передбаченого для звернення до суду з клопотанням про арешт майна.

Посилання слідчого на проведення великої кількості слідчих дій у кримінальному провадженні, як на поважність причин пропуску процесуального строку не приймається до уваги, оскільки слідчим не надано доказів, які саме слідчі дій проводилися у вказаному кримінальному провадженні в період з 5 березня 2019 року по 11 березня 2019 року.

Крім цього, слідчий суддя звертає увагу на те, що постановою від 5 березня 2019 року про зміну слідчої групи у кримінальному провадженні, у кримінальному провадженні № 0001137 створено слідчу групу до якої увійшли 28 слідчих, кожен з яких у встановлений КПК України строк, міг звернутися до слідчого судді з клопотанням про арешт.

А тому, зважаючи на відсутність підстав для поновлення пропущеного процесуального строку, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обгрунтованих підстав для відмови у задоволенні клопотання.

На підставі наведеного, керуючись ст.. 170-172 КПК України,-

ухвалив:

У задоволенні клопотання старшого слідчого СУГУ НП в Черкаській області ОСОБА_3 про поновлення строку на звернення до суду з клопотання про арешт майна відмовити.

У задоволенні клопотання старшого слідчого СУГУ НП в Черкаській області ОСОБА_3 про арешт майна, погоджене прокурором відділу прокуратури Черкаської області ОСОБА_4 , внесене в кримінальному провадженні № 0001137 від 04.03.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Черкаської області протягом п`яти днів з дня оголошення її повного тексту.

Слідчий суддя : ОСОБА_1 .

Повний текст ухвали слідчого судді проголошено 25 березня 2019 року о 09:15 год.

Слідчий суддя: ОСОБА_1