Справа № 359/2807/19
Провадження № 1-кс/359/942/2019
У Х В А Л А
Іменем України
30 березня 2019 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши в приміщенні суду без технічної фіксації клопотання слідчого слідчого відділення відділення поліції в аеропорту «Бориспіль» Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області капітана поліції ОСОБА_3 , в кримінальному провадженні № 0000024, внесеному до ЄРДР 27.03.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна,

в с т а н о в и в:
Слідчий слідчого відділення відділення поліції в аеропорту «Бориспіль» Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області капітан поліції ОСОБА_3 , за згодою прокурора Бориспільської місцевої прокуратури, звернулася до суду з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, в якому зазначила, що у провадженні слідчого відділення відділення поліції в а/п «Бориспіль» Бориспільського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області знаходяться матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000024 від 27.03.2018, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Установлено, що 26.03.2019 близько 19:35, у пункті пропуску ДП «МА «Бориспіль», під час оформлення пасажирів рейсу № 517, сполученням «Київ-Тбілісі», працівниками ОКПП «Київ» Державної прикордонної служби України було виявлено громадянина Республіки Азербайджану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який пред`явив на паспортний контроль, в якості підстави для перетину державного кордону України, паспорт громадянина Республіки Азербайджан № НОМЕР_1 , у якому було виявлено відмітки Державної прикордонної служби України про перетин державного кордону України невстановленого зразку.

Відповідно до висновку за результатами здійснення поглибленої перевірки документа від 27.03.2018, проведеної інспектором ПС 2-ї категорії групи поглибленої перевірки документів відділення контролю 2 лінії впс «Бориспіль» (Термінал Д) ОСОБА_5 , на сторінці 39 присутні відмітки Держприкордонслужби України № 100 від 12.09.18. і № 356 від 01.02.19 ППр «Бориспіль», які не відповідають встановленому зразку.

26.03.2019 у ході проведеного огляду місця події за адресою Київська область, м. Бориспіль-7, ДП «МА «Бориспіль», термінал «Д», третій поверх, пункт пропуску через державний кордон України «Бориспіль», у громадянина Республіки Азербайджан ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вилучено паспорт громадянина Республіки Азербайджан № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якому знаходились відмітки про перетин державного кордону України, які не відповідають встановленому зразку.

Зазначений матеріальний об`єкт може зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі був предметом кримінально протиправних дій, а тому в силу ч. 2 ст. 91 КПК України підлягає перевірці з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Крім того, з метою підтвердження викладених фактів, до суду буде подано клопотання про проведення експертизи, на виконання якої до експертної установи буде направлено паспорт громадянина Республіки Азербайджан для виїзду за кордон № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке буде перебувати у розпорядженні судового експерта.

Вилучений 26.03.2019 у ході проведеного огляду місця події за адресою Київська область, м. Бориспіль-7, ДП «МА «Бориспіль», термінал «Д», у громадянина Республіки Азербайджан ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина Азербайджан для виїзду за кордон № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається тимчасово вилученим майном, є предметом кримінального правопорушення, не застосування такого заходу забезпечення призведе до втрати речового доказу, а настання цих наслідків перешкоджатиме встановленню істини у даному кримінальному провадженню.

В судове засідання слідчий слідчого відділення відділення поліції в аеропорту «Бориспіль» Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області капітан поліції ОСОБА_3 не з`явилася, про дату час та місце розгляду клопотання повідомлялася належним чином. Її неявка, згідно ч.1 ст.172 КПК України, не перешкоджає розгляду клопотання.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів у відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України не здійснювалось у зв`язку із неприбуттям в судове засідання слідчого, який бере участь у розгляді вказаного вище клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання, суд вважає за доцільне клопотання задовольнити.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді до скасування арешту майна у встановленому порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів.

Згідно ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову (ч. 3 ст. 170 КПК України).

При вирішенні питання про арешт майна, слідчий суддя повинен врахувати, крім іншого, наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; правову підставу для арешту майна; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову, тощо. В разі задоволення клопотання про арешт в ухвалі слід зазначити перелік майна, яке підлягає арешту.

З наданих суду матеріалів вбачається, що застосування арешту вказаного майна необхідне для забезпечення збереження речових доказів, проведення необхідних експертиз, для встановлення істини у кримінальному провадженні та дослідження обставин вчинення кримінального правопорушення.

З урахуванням вищенаведеного, вважаю наявність обґрунтованих підстав для задоволення клопотання та накладення арешту на вказане майно.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене 26.03.2019 у ході проведеного огляду місця події за адресою: Київська область, м. Бориспіль-7, ДП «МА «Бориспіль», термінал «Д», у громадянина Республіки Азербайджан ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , майно, а саме: паспорт громадянина Республіки Азербайджан для виїзду за кордон № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є предметом кримінально протиправних дій, а також може зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1