печерський районний суд міста києва
Справа № 757/3748/19-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 лютого 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві у залі суду судове провадження за клопотанням представника власника майна Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРО-ГСМ» ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва, від 15.09.2017 у кримінальному провадженні № 0000185,

ВСТАНОВИВ:
28.01.2019 в провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання представника власника майна Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРО-ГСМ» ОСОБА_3 , яке передано слідчому судді ОСОБА_1 28.01.2019, про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва №757/54013/17-к, від 15.09.2017 у кримінальному провадженні № 0000185, а саме на врожай гречихи, сої, кукурудзи та соняшника, який належить ТОВ «АГРО-ГСМ» (), і розташований на земельних ділянках загальною площею 823 га, орендованих СТОВ «БРАТЕНИЦЬКЕ» (), а саме на території Івано-Шийчинської сільської ради, с. Братениця (Богодухівський район Харківської області):

Поле № Б1, площею 82 га, засіяне ячменем;

Поле № Б2, площею 60 га, засіяне озимим ячменем;

Поле № Б3, площею 82 га, засіяне озимим ячменем;

Поле № Б4, площею 83 га, засіяне ярою пшеницею;

Поле № Б5, площею 82 га, засіяне ячменем;

Поле № Б6, площею 82 га, засіяне ячменем;

Поле № Б8, площею 90 га, засіяне гречкою;

Поле № Б9, площею 60 га, засіяне соняшником;

Поле № Б10, площею 96 га, засіяне соняшником;

Поле № Б11, площею 94 га, засіяне кукурудзою;

Поле № Б12, площею 12 га, засіяне гречкою.

Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна, заявник вказує, що арешт було накладено безпідставно, необґрунтовано, також посилається на те, що в подальшому застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження минула потреба.

У судове засідання представник заявника не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином, подав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність вимоги підтримав та просив задовольнити.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000486 від 20.07.2017 року за фактами таємного викрадення чужого майна врожай гречихи, сої, кукурудзи та соняшника, який належить ТОВ «АГРО-ГСМ» () та шахрайства, вчиненого в особливо великих розмірах за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 185 та ч. 4 ст. 190 КК України.

Виходячи з матеріалів клопотання, у кримінальному провадженні № 0000486 було змінено підслідність та матеріали досудового розслідування передано до Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області та присвоєно новий номер кримінального провадження - № 0000185.

15 вересня 2017 року ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва було задоволено клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000548, яке в подальшому було об`єднане в № 0000486 та накладено арешт на врожай гречихи, сої, кукурудзи та соняшника, який належить ТОВ «АГРО-ГСМ» (), і розташований на земельних ділянках загальною площею 823 га, орендованих СТОВ «БРАТЕНИЦЬКЕ» (), а саме на території Івано-Шийчинської сільської ради, с. Братениця (Богодухівський район Харківської області):

Поле № Б1, площею 82 га, засіяне ячменем;

Поле № Б2, площею 60 га, засіяне озимим ячменем;

Поле № Б3, площею 82 га, засіяне озимим ячменем;

Поле № Б4, площею 83 га, засіяне ярою пшеницею;

Поле № Б5, площею 82 га, засіяне ячменем;

Поле № Б6, площею 82 га, засіяне ячменем;

Поле № Б8, площею 90 га, засіяне гречкою;

Поле № Б9, площею 60 га, засіяне соняшником;

Поле № Б10, площею 96 га, засіяне соняшником;

Поле № Б11, площею 94 га, засіяне кукурудзою;

Поле № Б12, площею 12 га, засіяне гречкою.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 26.09.2017 року вище вказаний врожай гречихи, сої, кукурудзи та соняшника, який належить ТОВ «АГРО-ГСМ», та на який накладено арешт ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 15.09.2017 року, передано на відповідальне зберігання ТОВ «АГРО-ГСМ» з можливістю його збирання.

У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРО-ГСМ» права на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

Як вбачається з мотивувальної частини ухвали Печерського районного суду міста Києва від 15.09.2017 при накладенні арешту слідчий суддя виходив, з того, що вищезазначене майно має доказове значення по кримінальному провадженню та з метою забезпечення речового доказу, оскільки незастосування накладення арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

В обґрунтування клопотання вказано, що з моменту як врожай було зібрано його власником ТОВ «АГРО-ГСМ», мета арешту, визначена ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 15.09.2017 року, а саме збереження речових доказів у вигляді врожаю в стані дозрівання та вирощування на полях була досягнута.

На час вирішення питання про арешт майна ТОВ «АГРО-ГСМ» врожаю, який перебував на земельних ділянках (полях) у стані вирощування та дозрівання, відбувалося вчинення злочинів, за фактами яких та за заявою потерпілого ТОВ «АГРО-ГСМ» власне і здійснювалося кримінальне провадження № 0000486 від 20.07.2017 року. Відповідно, на той час дійсно існували розумні підозри вважати, що весь врожай, розташований на земельних ділянках, загальною площею 823 га на території Івано-Шийчинської сільради, тобто невизначена його кількість, може бути у майбутньому доказом злочинів у кримінальному провадженні, що здійснюється за заявою потерпілого ТОВ «АГРО-ГСМ» за фактами таємного викрадення чужого майна та шахрайства.

Зокрема, частина врожаю ТОВ «АГРО-ГСМ», який ще дозрівав на земельних ділянках, загальною площею 823 га на території Івано-Шийчинської сільради була викрадена невстановленими особами, за фактом чого на сьогодні продовжується досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000185. При чому, викрадення відбувалося як до накладення арешту на весь врожай ТОВ «АГРО-ГСМ» ухвалами слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 15.09.2017 року, так і після нього.

Зазначено, що частково врожай було втрачено з причини обсипання дозрілої сільськогосподарської продукції, оскільки через кримінально протиправне посягання та постійне перешкоджання з боку невстановлених осіб, арготехнічні терміни збирання врожаю було порушено. Натомість кримінально протиправні дії з боку невстановлених осіб відносно врожаю, що вирощувався ТОВ «АГРО-ГСМ» та постійне перешкоджання у його збиранні, ТОВ «АГРО-ГСМ» вдалося зібрати частину вирощеного врожаю.

Про всі індивідуалізуючі ознаки врожаю, а саме його вид, кількість, вага та місце зберігання, ТОВ «АГРО-ГСМ» органу досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000486 від 20.07.2017 року стало відомо лише від ТОВ «АГРО-ГСМ», а саме зі звіту від 08.11.2017 року та з пояснень (уточнення) до звіту від 15.02.2018 року.

Відповідно, як вбачається, існують законні підстави для скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 15.09.2017 року, на врожай ТОВ «АГРО-ГСМ» (), в стані вирощування та дозрівання, оскільки потреба у його застосуванні відпала, адже вказаного врожаю на земельних ділянках вже не існує. На земельних ділянках загальною площею 823 га, орендованих СТОВ «БРАТЕНИЦЬКЕ» (), а саме на території Івано-Шийчинської сільської ради, с. Братениця (Богодухівський район Харківської області) зростає (знаходиться) вже зовсім інший врожай, а не той, мова про який йшла в ухвалі слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 15.09.2017 року.

Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

Незважаючи на те, що досудове розслідування здійснюється протягом тривалого проміжку часу, стороною обвинувачення не надано доказів, які б свідчили про будь-які логічні та об`єктивні підстави для накладення арешту на вилучене майно, яке перебуває у власності заявника. Підозра заявнику не пред`явлена, цивільний позов у кримінальному провадженні не заявлено.

Стороною обвинувачення не надано суду допустимих, в розумінні ст. 86 КПК України, доказів що вказують про прямий, або опосередкований зв`язок заявника та інших осіб, які вчинили кримінальне правопорушення з обставинами, які є предметом досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, а також відсутні підстави відповідальності заявника за незаконні дії третіх осіб.

Версія органу досудового розслідування, що майно на яке накладено арешт відповідає ознакам визначених ст. 98 КПК України, тобто відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні № 0000185, належним чином не досліджена та не підтверджена допустимими в розумінні ст. 86 КПК України доказами, а спростована наданими доказами в обґрунтування скасування арешту майна.

Враховуючи, вказане підстав вважати, що існує правова підстава для арешту майна заявника взагалі спростовується, а також враховуючи ту обставину, що однією з засад кримінального провадження є принцип змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, тоді як представник органу досудового розслідування в судове засідання не з`явився та не представив слідчому судді належних доказів для безспірного висновку щодо необхідності продовження дії даного заходу забезпечення кримінального провадження, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність в кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння заявника належним йому майном, у зв`язку з чим вважає за доцільне скасувати арешт майна, не вбачаючи підстав для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 98, 167, 170,171, 172, 173, 174, 379 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання представника власника майна Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРО-ГСМ» ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 15.09.2017 у кримінальному провадженні № 0000185 задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва № 757/54013/17-к від 15.09.2017 року на врожай гречихи, сої, кукурудзи та соняшника, який належить ТОВ «АГРО-ГСМ» () і розташований на земельних ділянках, загальною площею 823 га, орендованих СТОВ «Братеницьке» (), а саме на території Івано-Шийчинської сільської ради, с. Братениця (Богодухівський район Харківської області)

Ухвала слідчого судді не підлягає оскарженню.

Слідчий суддя ОСОБА_1