№ 336/8046/18
пр. № 1-кс/336/2527/2018
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 грудня 2018 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Шевченківського відділення поліції Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Запорізької місцевої прокуратури №1 ОСОБА_4 , про арешт майна, подане в межах досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004019 від 24.12.2018 року, за ознаками вчинення злочину, передбаченого частиною 1 статті 185 Кримінального кодексу України, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Запорізької місцевої прокуратури №1 ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням за змістом якого просить накласти арешт на майно, яке виявлено та вилучено в ході огляду місця події, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

-Кабелю в обмотці чорного кольору довжиною приблизно 57,4 метрів.
23.12.2018 року до Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Запорізькій області надійшло повідомлення про те, що біля будинку 11 по вулиці Полякова у місті Запоріжжі виявлено дві невстановлені особи, поряд з якими на ділянці місцевості знаходиться відрізок комунікаційного кабелю довжиною 57,4 м, який належить ПАТ "Укртелеком". Сума матеріального збитку встановлюється. ЖЄО No 36046

Досудовим розслідуванням встановлено, що 23.12.2018 біля будинку 11 по вулиці Полякова у місті Запоріжжі виявлено дві невстановлені особи, поряд з якими на ділянці місцевості знаходиться відрізок комунікаційного кабелю довжиною 57,4 м, який належить ПАТ "Укртелеком".

З рапорту поліцейського водія взводу реагування № 1 Олександрівського МОУПО ст. сержанта поліції ОСОБА_5 , а також рапорту Інспектора БПОН ГУНП в Запорізькій області ст. лейтенанта поліції ОСОБА_6 . Встановлено що в 16 год 42 хв. За адресою вул. Полякова 11 біля школи № 93 двоє невідомих з комунікаційних люків крадуть кабелі. Прибувши за вищевказаною адресою було виявлено відчинені люки. В ході патрулювання даної території було виявлено ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 мешкає за адресою АДРЕСА_2 . Пояснити з якою метою він тут знаходиться він не зміг.

ОСОБА_7 пояснив що 23.12.2018 він зі своїм другом ОСОБА_8 гуляли по вулиці Полякова у м. Запоріжжі. Гуляючи біля школи ОСОБА_8 помітив відкритий колодязь та заглянувши туди побачив обрізаний кабель. Після чого у ОСОБА_7 та ОСОБА_8 виник умисел викрасти дані кабелі для того щоб здати їх на пункт металу прийому. Після чого вони витягнули кабель та поклали на дорозі біля школи. Через декілька хвилин приїхала поліція.

Також ОСОБА_8 пояснив що він зі своїм другом ОСОБА_7 гуляли по АДРЕСА_1 . Гуляючи біля школи ОСОБА_8 помітив відкритий колодязь та заглянувши туди побачив обрізаний кабель. Після чого у них виник умисел викрасти дані кабелі для того щоб здати їх на пункт металу прийому. Після чого вони витягнули кабель та поклали на дорозі біля школи. Через декілька хвилин приїхала поліція.

У результаті проведеного огляду місця події було вилучено майно,

- кабель в обмотці чорного кольору довжиною приблизно 57,4 метрів.

На даний час вилучені об`єкти знаходяться у СВ Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області.
Від слідчого СВ Шевченківського відділення поліції Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 надійшла заява про розгляд вищезазначеного клопотання без її участі та фіксації технічними засобами.
Прокурор та особа, у володінні якої перебуває вилучене майно в судове засідання не з`явились.
Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів у відповідності до частини 4 статті 107 Кримінального процесуального кодексу України не здійснювалось.
Відповідно до частини 1 статті 172 Кримінального процесуального кодексу України слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за неявки слідчого та прокурора, оскільки неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Згідно зі статтею 167 Кримінального процесуального кодексу України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до частини 3 статті 168 Кримінального процесуального кодексу України cлідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол, копія якого надається особі, у якої вилучено майно, або її представнику.
Згідно з частиною 1 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до частини 2 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частиною 3 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до статті 173 Кримінального процесуального кодексу України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до частин 3 та 4 статті 173 Кримінального процесуального кодексу України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна. У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Речі, вилучені під час проведення огляду місця події за адресою: місто Запоріжжя, вулиця Полякова, мають істотне значення для проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, оскільки можуть зберігати на собі сліди скоєного кримінального правопорушення, містити у собі інформацію щодо мотивів скоєння злочину, місце придбання знаряддя вчинення злочину, і необхідні для проведення судових експертиз у кримінальному провадженні, відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Враховуючи зазначені вище обставини у їх сукупності, слідчий суддя, приходить до висновку про часткове задоволення клопотання слідчого.
Керуючись статтями 167-168, 170-173, 309, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Шевченківського відділення поліції Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Запорізької місцевої прокуратури №1 ОСОБА_4 , про арешт майна, подане в межах досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004019 від 24.12.2018 року, за ознаками вчинення злочину, передбаченого частиною 1 статті 185 Кримінального кодексу України задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене 23.12.2018 під час проведення огляду місця події за адресою: місто Запоріжжя, вулиця Полякова:
- кабель в обмотці чорного кольору довжиною приблизно 57,4 метрів.

Копію ухвали надіслати прокурору, слідчому, ПАТ «Укртелеком» не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню.
Слідчий суддя ОСОБА_1

24.12.18