Справа № 359/2839/19
Провадження № 1-кс/359/948/2019
У Х В А Л А
Іменем України
02 квітня 2019 року Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши в приміщенні суду без технічної фіксації клопотання заступника начальника 1-го відділення СВ Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000578, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.04.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України,

в с т а н о в и в:
Заступник начальника 1-го відділення СВ Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області майор поліції ОСОБА_3 , за згодою прокурора Бориспільської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно, в якому зазначив, що 01.04.2019 приблизно о 03 години 00 хвилин, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи навпроти будинку АДРЕСА_1 , умисно заподіяв тілесні ушкодження працівникові правоохоронного органу, а саме дільничному офіцеру поліції Бориспільського ВП ГУНП в Київській області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , номер жетону НОМЕР_1 , який виконував службові обов`язки.

Під час огляду місця події 01.04.2019 року на ділянці навпроти будинку АДРЕСА_1 , слідчим Бориспільського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_7 виявлено та вилучено наступне: автомобіль «MERCEDES-BENZ GL350 CDI», реєстраційний номер НОМЕР_2 (реєстрація Російської Федерації); свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 ; світловідбиваючий жилет працівника поліції.

Таким чином у зв`язку з розслідуванням даного кримінального провадження, необхідністю доказування стороною обвинувачення фактів та обставин вчинення кримінального правопорушення, а також встановлення інших осіб, які можуть бути причетні до вчинення кримінального правопорушення, виникла необхідність накладенні арешту на вилучені транспортний засіб, речі та документи.

З огляду на те, що вказаний автомобіль, речі та документи, є доказами вчинення кримінального правопорушення, та несуть доказову інформацію у даному кримінальному провадженні, подальше їх використання може призвести до їх знищення, тому незастосування заходів забезпечення кримінального провадження шляхом накладання арешту на майно можуть призвести до приховування спотворення або знищення речей, які в сукупності з іншими доказами нададуть органам досудового розслідування можливість прийняти законне процесуальне рішення.

В судове засідання заступник начальника 1-го відділення СВ Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області майор поліції ОСОБА_3 не з`явився, про дату час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином. Надав заяву, в якій просив розглянути клопотання без його участі. Його неявка, згідно ч.1 ст.172 КПК України, не перешкоджає розгляду клопотання.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів у відповідності до ч.4 ст.107 КПК України не здійснювалось у зв`язку із неприбуттям в судове засідання слідчого, який бере участь у судовому провадженні.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає за доцільне клопотання задовольнити.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді до скасування арешту майна у встановленому порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову (ч. 3 ст. 170 КПК України).

При вирішенні питання про арешт майна, слідчий суддя повинен врахувати, крім іншого, наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; правову підставу для арешту майна; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову, тощо. В разі задоволення клопотання про арешт в ухвалі слід зазначити перелік майна, яке підлягає арешту.

З наданих суду матеріалів вбачається, що застосування арешту вказаного майна необхідне для забезпечення проведення судових експертиз, збереження речових доказів в стані, придатному для використання їх у кримінальному провадженні, а також з метою тимчасового позбавлення можливості відчужувати вказане майно.

У відповідності до ст. 132 КПК України, в даному випадку потреби досудового розслідування виправдовують такий ступень втручання у права і свободи особи про який йдеться в клопотанні слідчого.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод як джерело права. Згідно з ч.1 ст.1 Першого протоколу до цієї Конвенції кожній фізичній або юридичній особі забезпечується право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

З урахуванням наведених норм КПК України та встановлених обставин, вважаю наявність обґрунтованих підстав для задоволення клопотання та накладення арешту на вказане майно.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:
Клопотання заступника начальника 1-го відділення СВ Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000578, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.04.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на вилучене в ході огляду місця події 01.04.2019 року на ділянці навпроти будинку АДРЕСА_1 майно, а саме:

- автомобіль «MERCEDES-BENZ GL350 CDI», реєстраційний номер НОМЕР_2 (реєстрація Російської Федерації);

- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 ;

- світловідбиваючий жилет працівника поліції.

Обов`язок зберігання майна, на яке накладений арешт, покласти на СВ Бориспільського ВП ГУНП в Київській області.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1