Справа № 643/3542/19
Провадження № 1-кс/643/1515/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12.03.2019 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові клопотання слідчого Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна, погоджене з прокурором у кримінальному провадженні за № 0000617 від 05.02.2019 за ч. 1 ст. 263 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
З представлених суду матеріалів вбачається, що 05.02.2019 до Московського ВП ГУНП в Харківській області надійшла інформація про те, що невстановлені особи за адресою: АДРЕСА_1 , зберігають вогнепальну зброю без передбаченого законом дозволу.

За даним фактом розпочато досудове розслідування, зареєстроване під № 0000617 від 05.02.2019 за ч. 1 ст. 263 КК України.

Під час досудового розслідування допитано ОСОБА_4 , який пояснив, що відвідує салон гральних автоматів розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , який охороняють двоє хлопців на ім`я ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Так, 04.02.2019 ОСОБА_4 , почув розмову двох охоронників ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , в ході якої ОСОБА_5 розповідав, що він служив в зоні АТО і звідти привіз декілька ручних гранат та бойовий пістолет, вказану зброю він зберігає в кіоску «кафе» навпроти кіоску гральних автоматів. Зі слів ОСОБА_5 , вказану зброю він зберігає з метою самооборони у разі нападу на салон гральних автоматів в якому він працює. Далі ОСОБА_5 , завів ОСОБА_6 в кіоск «кафе» і щось йому показував, що саме показував ОСОБА_4 не бачив, однак вважає, що ОСОБА_5 показував ОСОБА_6 зброю.

При проведенні слідчих дій, встановлено, що до вказаного злочину може бути причетна особа на ім`я ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Для одержання доказів злочинної діяльності ОСОБА_7 , пов`язаної з незаконним зберіганням вогнепальної зброї, бойових припасів без передбаченого законом дозволу 06.03.2019 проведено обшук у приміщенні № 1, 2, 3 нежитлової будівлі в літ. «Б-1» за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено наступні речі: мобільний телефон Huawei Y7, золотистого кольору з ідентифікуючою ознакою imei: НОМЕР_1 ; металевий предмет зовні схожий на чеку від боєприпасів УЗРТМ-2, 125-8Б; дві зв`язки ключів у кількості 9 штук та 8 штук; чотири квитанції про сплату наданих послуг на ім`я ОСОБА_8 ; блокнот червоного кольору із записами; пристрій з назвою «Tecsar» чорного кольору; пристрій зовні схожий на гральний автомат з номером № НОМЕР_2 ; пристрій зовні схожий на гральний автомат з номером № НОМЕР_3 ; пристрій зовні схожий на гральний автомат з номером № НОМЕР_4 ; пристрій зовні схожий на гральний автомат з номером № НОМЕР_5 ; пристрій зовні схожий на гральний автомат з номером № НОМЕР_6 ; пристрій зовні схожий на гральний автомат з номером № НОМЕР_7 ; пристрій зовні схожий на гральний автомат з номером № 17…8478 - частина номеру стерта; пристрій зовні схожий на гральний автомат без номеру.

У зв`язку з вилученням пристроїв зовні схожих на гральні автомати було зареєстроване кримінальне провадження № 0001182 від 07.03.2019 за ч. 1 ст. 203-2 КК України.

Слідчий посилаючись на те, що вилучені речі є тимчасово вилученим майном, являються засобами та знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди і можуть бути використані у кримінальному провадженні як речові докази, з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування звернувся до суду з клопотанням про арешт вилученого майна.

Слідчий та прокурор до суду не з`явились, разом з клопотанням подали заяви про розгляд за їх відсутності та наполягли на його задоволенні.

Суд, розглянувши клопотання, дійшов наступного: згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Метою застосування арешту, згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, є забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, крім іншого, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У відповідності до ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Частина 11 ст. 170 КПК України передбачає, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Кримінальне провадження, в межах якого подано клопотання відкрито за ч. 1 ст. 263 КК України за фактом зберігання вогнепальної зброї, бойових припасів без передбаченого законом дозволу, а не за ознаками ст.ст. 203-2 КК України, отже підстав стверджувати, що вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним в ст. 98 КК України, є знаряддям чи засобом вчинення кримінального правопорушення, що розслідується, зберіг на собі його сліди, на теперішній час не має. Слідчий хоча і зазначає в клопотанні про внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 203-2 КК України, звертається до суду з клопотанням про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000617 від 05.02.2019, порушеного за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Згідно ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Беручи до уваги конкретні обставини кримінального правопорушення, його класифікацію суд дійшов висновку, що необхідність в накладенні арешту на вилучені речі, окрім металевого предмету ззовні схожого на чеку від боєприпасів УЗРТМ-2, 125-8Б, відсутня.

Відповідно до ч. 3 ст. 173 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

На підставі викладеного керуючись ст.ст. 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання про арешт майна задовольнити частково.

В накладенні арешту на мобільний телефон Huawei Y7, золотистого кольору з ідентифікуючою ознакою imei: НОМЕР_1 ; дві зв`язки ключів у кількості 9 штук та 8 штук; чотири квитанції про сплату наданих послуг на ім`я ОСОБА_8 ; блокнот червоного кольору із записами; пристрій з назвою «Tecsar» чорного кольору; пристрій зовні схожий на гральний автомат з номером № НОМЕР_2 ; пристрій зовні схожий на гральний автомат з номером № НОМЕР_3 ; пристрій зовні схожий на гральний автомат з номером № НОМЕР_4 ; пристрій зовні схожий на гральний автомат з номером № НОМЕР_5 ; пристрій зовні схожий на гральний автомат з номером № НОМЕР_6 ; пристрій зовні схожий на гральний автомат з номером № НОМЕР_7 ; пристрій зовні схожий на гральний автомат з номером № 17…8478 - частина номеру стерта; пристрій зовні схожий на гральний автомат без номеру - відмовити.

Негайно повернути вказаний транспортний засіб та ключі від нього особі, у якої його було вилучено.

Накласти арешт на металевий предмет зовні схожий на чеку від боєприпасів УЗРТМ-2, 125-8Б.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1