Справа № 675/2954/18
Провадження № 1-кп/675/28/2019
У Х В А Л А

"15" лютого 2019 р. Ізяславський районний суд Хмельницької області в складі головуючої судді ОСОБА_1 , секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ізяславі кримінальне провадження № 0000314, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 серпня 2018 року, про кримінальне правопорушення за ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України, у вчиненні якого обвинувачуються ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ,

в с т а н о в и в :

В ході судового розгляду прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки у відношенні до ОСОБА_7 наявні ризики, визначені ст. 177 КПК України, і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти цим ризикам. Своє клопотання прокурор мотивує існуванням ризиків того, що ОСОБА_7 може переховуватись від суду або вчинити інше кримінальне правопорушення. Як на доказ своїх доводів прокурор послався на відомості, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, про спробу передачі 19 листопада 2018 року арештованому ОСОБА_7 у прихованому вигляді згорткe фольги з порошком білого кольору.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 ОСОБА_5 звернувся до суду з клопотанням про зміну запобіжного заходу щодо ОСОБА_7 з тримання під вартою на домашній арешт з забороню цілодобово залишати житло. Своє клопотання захисник мотивував тим, що з моменту винесення 21 грудня 2018 року судом ухвали про продовження ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою змінився ряд обставин: у справі допитані потерпілий і всі свідки, що свідчить про відсутність ризику впливу обвинуваченого на потерпілого і свідків. Крім того, захисник наголошує на наявність у ОСОБА_7 сім`ї та постійного місця проживання, на потребу ОСОБА_7 у лікуванні, яке неможливе в умовах попереднього ув`язнення.

Потерпілий ОСОБА_4 у судовому засіданні заявлене прокурором клопотання підтримав, проти клопотання, заявленого захисником категорично заперечив, вказав, що обвинувачений ОСОБА_7 висловлює на його адресу погрози фізичною розправою.

Обвинувачені ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , їх захисник ОСОБА_5 проти заявленого прокурором клопотання заперечували, клопотання, заявлене захисником підтримали.

Згідно ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
За вимогами ч. 3 цієї ж статті незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
При вирішенні заявлених прокурором та захисником клопотань судом враховуються положення ст. 131 КПК України, якою визначено, що одним із передбачених КПК України видом заходів забезпечення кримінального провадження, що застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, є запобіжні заходи, що застосовуються на підставі ухвали суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом, якщо прокурор доведе, що є підстави для його застосування.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 1 ст. 176 та ч. 1 ст. 182 КПК України одним із запобіжних засобів є застава, яка полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.
Розмір застави визначається відповідно до вимог ч. 5 ст. 182 КПК України.
Як зазначено у ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Суд, дослідивши клопотання, заявлені прокурором та захисником, вислухавши позицію учасників судового провадження, дослідивши матеріали, додані до клопотань, приходить до наступних висновків.

Судом прийнято до уваги доводи захисту про те, що на момент розгляду клопотання потерпілий та свідки вже допитані. Разом з тим суд не може не взяти до уваги пояснення потерпілого ОСОБА_4 щодо негативного ставлення до нього обвинуваченого ОСОБА_7 та висловлювання обвинуваченим на адресу ОСОБА_4 погроз.

Суд наголошує, що метою і підставою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити нове кримінальне правопорушення.

Суд також враховує особу, вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, репутацію підозрюваного: те, що ОСОБА_7 має сім`ю, неповнолітню дитину, постійне місце проживання, має хронічне захворювання і потребує постійного лікування, однак ніде не працює.

При цьому суд ретельно вивчив додану до клопотання захисника виписку із медичної карти амбулаторного хворого від 14 лютого 2019 року, у якій відсутня заборона утримувати ОСОБА_7 в умовах попереднього ув`язнення.

Вказані обставини не є визначальними та такими, що давали б можливість обрати ОСОБА_7 більш м`який запобіжний захід.

При цьому суд враховує, що ухвалою слідчого судді Ізяславського районного суду Хмельницької області від 23 серпня 2018 року визначено розмір застави, тобто передбачено альтернативний вид запобіжного заходу, при виконанні умов якого перебування обвинуваченого під вартою буде припинено.

За таких обставин суд не знаходить підстав для зміни запобіжного заходу щодо ОСОБА_7 з тримання під вартою на домашній арешт з забороню цілодобово залишати житло.

Вирішуючи питання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п. п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Так, при розгляді клопотання про продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_7 , суд враховує наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України.

Враховуючи тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання обвинуваченого ОСОБА_7 винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, даних про його особу, зокрема те, що ОСОБА_7 раніше судимий, ніде не працює, будучи засудженим у кримінальному провадженні до покарання у виді позбавлення волі із звільненням від відбування покарання з випробуванням, обвинувачується у вчиненні незакінченого замаху на вчинення кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, що посягають на власність, за яке Кримінальним кодексом України, передбачено покарання у вигляді позбавленні волі на строк від 3 до 6 років, під час іспитового строку, а тому є обґрунтовані підстави вважати, що, знаходячись на волі, ОСОБА_7 може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілого, з яким у обвинуваченого склались неприязні відносини, вчинити нове кримінальне правопорушення, що свідчить про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
За таких обставин, лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

З огляду на викладене, суд дійшов переконливого висновку, що обвинуваченому слід продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст. 176 КПК України, не зможуть забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, внаслідок чого не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.

Строк дії ухвали про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою слід обчислювати з дня винесення ухвали, тобто з 15 лютого 2019 року.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України визначено, що суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Суд прийняв до уваги, що ухвалою слідчого судді Ізяславського районного суду Хмельницької області від 23 серпня 2018 року було визначено розмір застави, який вважає достатнім.
Керуючись ст.ст. 331, 372, 376, 393-395 Кримінального процесуального кодексу України,

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_7 ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу щодо ОСОБА_7 з тримання під вартою на домашній арешт з забороню цілодобово залишати житло відмовити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Прага Республіка Чехія, українцю, громадянину України, з вищою освітою, одруженому, на утриманні одна неповнолітня дитина, не працюючому, жителю АДРЕСА_1 , раніше судимому 04 квітня 2018 року Ізяславським районним судом Хмельницької області за ст. ст. 309 ч. 2, 75, 76 КК України до 2 років позбавлення волі із звільненням від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком 1 рік 6 місяців, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Хмельницький слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів, починаючи з 15 лютого 2019 року по 16 квітня 2019 року.

У разі внесення застави, визначеної ухвалою слідчого судді Ізяславського районного суду Хмельницької області від 23 серпня 2018 року, покласти на підозрюваного ОСОБА_7 на термін по 16 квітня 2019 року включно передбачені цією ж ухвалою обов`язки:

- прибувати до суду за кожною вимогою;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Ухвала діє по 16 квітня 2019 року включно.

Ухвала про продовження запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Для тримання під вартою обвинувачений ОСОБА_7 підлягає направленню до Державної установи «Хмельницький слідчий ізолятор».

Копію ухвали про продовження запобіжного заходу вручити ОСОБА_7 негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена обвинуваченим або його захисником в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Хмельницького апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1