Справа № 404/735/19
Номер провадження 1-кс/404/720/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2019 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кропивницькому клопотання слідчого Кропивницького відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , про призначення судової психіатричної експертизи, з метою визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності у кримінальному провадженні №0000746 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.01.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п.12 ч.2 ст.115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до слідчого судді з вище вказаним клопотанням, відповідно до якого просив призначити судову психіатричну експертизу, з метою визначення психічного стану підозрюваного, за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності у кримінальному провадженні №0000746 від 29.01.2019 року.

На обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 28.01.2019 в вечірній час, точна година слідством невстановлена, ОСОБА_4 за попередньою змовою з ОСОБА_5 , перебували в приміщенні будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_6 , з метою умисного вбивства ОСОБА_7 , пов`язаного з ревнощів ОСОБА_4 до цивільної дружини ОСОБА_6 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на позбавлення життя ОСОБА_7 , ОСОБА_4 за попередньою змовою з ОСОБА_5 , діючи умисно, будучи в стані алкогольного сп`яніння, почали наносити багато численні удари ногами та кулаками по тулубу та голові, чим спричинили ОСОБА_7 згідно лікарського свідоцтва про смерть №119 від 29.01.2019 року тілесні ушкодження у вигляді гострої крововтрати, розриву брижейки тонкого кишківника, закрита тупа травма органів черевної порожнини, які відносяться до категорії ТЯЖКИХ тілесних ушкоджень, як небезпечних для життя в момент спричинення.

В подальшому від спричинених ОСОБА_4 та ОСОБА_5 тілесних ушкоджень ОСОБА_7 помер на місці.

29.01.2019 за даним фактом СВ Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області розпочато досудове розслідування, про що внесено відомості до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0000746 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п.12 ч.2 ст.115 КК України.

У вчиненні вказаних кримінальних правопорушень обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Кіровограда, українець, громадянин України, працюючий в психоневрологічному інтернаті охоронцем, не одружений, освіта середня-спеціальна, маючий на утриманні двох малолітніх дітей, проживаючий та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 29.01.2019 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України.

Слідчий до початку судового засідання надав заяву про розгляд клопотання без його участі, вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

Дослідивши надані матеріали, приходжу до висновку, що у задоволенні клопотання необхідно відмовити, з наступних підстав.

Частинами 2, 3 ст. 242 КПК України встановлено обов`язок слідчого провести експертизу для встановлення психічного стану особи та передбачено примусове залучення особи для проведення такої експертизи, в тому числі для визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності (п. 3 ч. 2 ст. 242 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 509 КПК України слідчий, прокурор зобов`язані звернутися з клопотанням до слідчого судді щодо залучення експерта (експертів) для проведення психіатричної експертизи у разі, якщо під час кримінального провадження будуть встановлені обставини, які дають підстави вважати, що особа під час вчинення суспільно небезпечного діяння була в неосудному або обмежено осудному стані або вчинила кримінальне правопорушення в осудному стані, але після його вчинення захворіла на психічну хворобу, яка позбавляє її можливості усвідомлювати свої дії або керувати ними. Такими обставинами, зокрема, є: наявність згідно з медичним документом у особи розладу психічної діяльності або психічного захворювання; 2) поведінка особи під час вчинення суспільно небезпечного діяння або після нього була або є неадекватною (затьмарення свідомості, порушення сприйняття, мислення, волі, емоцій, інтелекту чи пам`яті тощо).

На підтвердження клопотання, слідчий надав до суду: витяг з ЄРДР, копію рапорту та повідомлення про підозру, проте жодний з вказаних документів не містить відомостей про те, що поведінка ОСОБА_4 під час вчинення суспільно небезпечного діяння або після нього була або є неадекватною (затьмарення свідомості, порушення сприйняття, мислення, волі, емоцій, інтелекту чи пам`яті тощо), довідка з лікарні про те, що ОСОБА_4 має розлади психічної діяльності або психічного захворювання чи звертався до КОПЛ, в матеріалах клопотання також відсутні.

Проте, приводом для призначення судової психіатричної експертизи можуть бути лише фактичні дані, що підтверджуються матеріалами відповідного досудового розслідування чи судового провадження, щодо стану психічного здоров`я особи, про наявність у неї психічного розладу, який здатен вплинути на юридично значущу поведінку.

Формальними підставами для направлення особи на судово-психіатричне обстеження в межах виконання судово-психіатричної експертизи можуть бути: відомості про психічні порушення в минулому; перебування на лікуванні у психіатричному або наркологічному лікувальному закладі; перебування на обліку в психоневрологічному диспансері; дані про те, що особа визнавалась раніше неосудною і перебувала на примусовому лікуванні чи має інвалідність по психічному захворюванню; відомості про те, що особа навчалась у школі для розумово відсталих дітей; звільнення від строкової військової служби осіб чоловічої статі з причини психічного захворювання; відомості про перенесені захворювання головного мозку (черепно-мозкові травми, менінго-енцефаліти, порушення мозкового кровообігу тощо) або тяжкі соматичні захворювання, які супроводжуються психічними порушеннями; дані про психічні захворювання у близьких родичів досліджуваного.

Сумніви про психічне здоров`я особи можуть містити такі факти, як недоречності в поведінці, повідомлення особи про свої хворобливі переживання та суб`єктивні відчуття, які можуть свідчити про наявність певних розладів психічної діяльності, інтелектуальна неспроможність особи, спроби самогубства. Особлива жорстокість у вчиненні злочину або вчинення немотивованих дій, які явно суперечать інтересам особи, не може свідчити про наявність психічних відхилень, але їх необхідно розглядати у сукупності з іншими даними про особу та її поведінку.

Не менш важливими є дані медичних документів із закладів загально соматичного профілю, в яких можуть бути відображені скарги підекспертного на психічні розлади під час лікування інших захворювань (гіпертонічна хвороба, атеросклероз судин головного мозку, порушення мозкового кровообігу, онкологічні захворювання, цукровий діабет тощо), які супроводжуються психічними розладами.

Інформація щодо психічної повноцінності учасника процесу може бути отримана не тільки з медичної документації, а й з протоколів допитів родичів, знайомих, співробітників, учасників кримінальної справи та даних безпосереднього нагляду за поведінкою особи під час слідчих (розшукових) дій.

Важливі відомості можуть надати особи, які проводили затримання підозрюваного, надто якщо йдеться про злочини проти особи, дорожньо-транспортні події, корисливо-насильницькі дії. У таких випадках необхідно з`ясувати особливості контакту з підозрюваним, характер його висловлювань і пояснень з приводу скоєного, особливості моторики та емоційних проявів, ставлення до скоєного.

Збір і підготовка необхідних для проведення експертизи матеріалів (медичної документації, протоколів допитів стосовно особливостей особистості та поведінки підекспертного, інших матеріалів відповідного досудового процесуального провадження тощо) є виключно обов`язком органів досудового розслідування,що має передувати зверненню до суду з відповідним клопотанням. Характер і обсяг таких матеріалів залежать від підстав для призначення експертизи і питань, які ставляться на її вирішення.

У фабулі документа, яким призначається експертиза, має бути чітко вказано, що саме є приводами для її призначення. При цьому недопустимим є вживання термінів, які не розкривають сутності таких приводів, описують їх загальними словами.

За текстом клопотання слідчий взагалі не вказав приводів та підстав для проведення експертизи, як і не зазначив,що у органу досудового розслідування в принципі наявні сумніви у психічному здоров`ї підозрюваного.

До клопотання не долучено ніяких матеріалів досудового розслідування стосовно особливостей особистості та поведінки підозрюваного, що дозволили б сумніватися у його психічному здоров`ї.

Аналізуючи наведене, слідчий суддя встановив, що звернення з даним клопотанням є передчасним, органу досудового розслідування необхідно встановити та зафіксувати у матеріалах кримінального провадження приводи та підстави для призначення судової психіатричної експертизи підозрюваного, у передбачений процесуальним законом спосіб отримати доступ до його медичної документації з метою надання експерту, з`ясувати інші дані, які у сукупності з матеріалами кримінального провадження необхідні експерту для виконання покладених на нього обов`язків.

Керуючись ст. ст. 2, 242, 244, 309, 509 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого Кропивницького відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , про призначення судової психіатричної експертизи, з метою визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності у кримінальному провадженні №0000746 - відмовити.

Відмова у призначенні експертизи не перешкоджає повторному зверненню за умови усунення недоліків, які слугували підставою для такої відмови.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги, а при оскарженні ухвали - при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1