Справа № 640/797/18
УХВАЛА
"28" грудня 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2
26 грудня 2018р. до суду надійшло клопотання слідчого ОСОБА_3 , погоджене із прокурором ОСОБА_4 , про арешт майна, вилученого при обшуку місця мешкання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 .
Слідчий просив накласти арешт на майно, вилучене в ході обшуку за місцем мешкання ОСОБА_5 , як таке, що відповідає критеріям ст. 98 КПК України, поновити строк звернення із клопотанням, пропущений з поважних причин.
Слідчий до судового засідання не з`явився, подав заяву, в якій клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Власник майна ОСОБА_8 , про дату час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, до судового засідання не з`явився, причину неявки не сповістив.
Представник власника майна ОСОБА_9 до судового засідання не з`явився, подав через канцелярію заперечення в яких зазначив відсутність документів на підтвердження права власності ОСОБА_5 на вилучені ноутбуки та телефон та відсутність: доказів злочинної діяльності ОСОБА_5 ; належним чином завіреного витягу з ЄРДР; доказів подання цивільного позову; завдання збитків державі; оригіналів документів. Просив у задоволенні клопотання відмовити.
З наданих слідчим матеріалів вбачається. що 13.12.2018р. на підставі ухвали слідчого судді проведений обшук за місцем мешкання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 .
Наступного дня 14.12.2018р. слідчий ОСОБА_10 звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на вилучене при обшуку майно.
17.12.2018р. ухвалою слідчого судді клопотання повернуте прокурору для усунення недоліків в порядку ст. 172 КПК України.
22.12.2018р. ухвала слідчого судді від 17.12.2018 р. отримана прокурором.
26.12.2018р. у перший робочий день, згідно положень ч.6 ст. 115 КПК України, слідчим ОСОБА_3 подано клопотання про арешт майна з усунутими недоліками.
Зважаючи на викладене, слідчий суддя вважає, що строк звернення до суду із клопотанням не пропущений, а тому розглядає клопотання по суті.
13.12.2018 р. під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 виявлене та вилучене належне ОСОБА_5 майно, яке слідчий просить арештувати.
Відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину…Завданням арешту майна є запобігання можливості приховування, знищення, використання, перетворення, пресування та відчуження майна. З метою забезпечення схоронності речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
При тому, ст. 98 КПК України визначає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна в порядку п.1 ч.2 ст.170 КПК України, слідчий суддя повинен враховувати можливість використання майна, як доказу у кримінальному провадженні.
Вважаю, що вилучене під час обшуку майно, належне ОСОБА_5 відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, оскільки може містити на собі сліди кримінального правопорушення або інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження; не виключено, набуто кримінально-протиправним шляхом.
Таким чином, на виконання вимог ч.1 ст. 173 КПК України слідчий довів необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст. 170 КПК України, оскільки вищевказане майно є речовими доказами та має значення для забезпечення кримінального провадження, а тому клопотання підлягає задоволенню.
З урахуванням положень ст.168 КПК України, з метою запобіганню надмірному обмеженню права власника на користування майном, вважаю за доцільне визначити строк, достатній для копіювання наявної на телефоні та ноутбуці інформації із залученням спеціаліста, - два місяці до 28 лютого 2019р., після чого вказане майно має бути повернуте власнику.
Доводи представника власника підлягають перевірці в ході досудового розслідування шляхом дослідження усіх обставин в їх сукупності, у тому числі і вилучених речових доказів, а відтак вищевикладеного висновку не змінюють.
У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, за неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання не здійснюється.
Керуючись ст. ст. 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на майно, належне ОСОБА_8 , вилучене під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:
Зберігання арештованого майна здійснювати в порядку, передбаченому Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012р. «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, відсутніми при проголошенні в той же строк з моменту отримання її копії.

Слідчий суддя: ОСОБА_1