Справа № 761/37/19
Провадження № 1-кс/761/584/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 січня 2019 року cлідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , перекладача ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартоюу кримінальному провадженні № 120 171 000 000 012 22 від 23.11.2017 у якому

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Майданське Унцукульського району Республіки Дагестан, дагестанець, громадянин Російської Федерації, який у зареєстрованому шлюбі не перебуває, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , не судимий,
підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене з прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_3 клопотання слідчого СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_8 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_7 .

Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_7 22.05.2018 повідомлено про підозру за ч. 4 ст. 189 КК України, відповідно до якої підозрюваний спільно з іншими особами з жовтня 2017 року по 22 травня 2018 року приймали участь у вимаганні грошових коштів з погрозою вбивства та заподіяння тяжких тілесних ушкоджень потерпіломим ОСОБА_9 та ОСОБА_10

ОСОБА_7 згідно з розподіленими між учасниками функціями займався застосуванням до потерпілих психологічного тиску шляхом висловлення погроз заподіяння тяжких тілесних ушкоджень або вчинення вбивства потерпілого, постійних телефонних дзвінків з вимогою передати грошові кошти, а також здійсненні особистих зустрічей з потерпілими для висловлення погроз та отримання грошових коштів.
Рішенням слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 24.05.2018 відносно підозрюваного застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого рішенням слідчого судді продовжений до 10.01.2019.

Постановою першого заступника Генерального прокурора від 25.11.2018 строк досудового розслідування продовжений до дев`яти місяців, тобто до 22.02.2019.

На переконання слідчого, не зменшилися раніше встановлені ризики можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, знищення або спотворення речей та документів, які мають значення для встановлення обставин вчинення злочину, незаконного впливу на потерпілих, свідків та інших учасників кримінального правопорушення та вчинення іншого кримінального правопорушення або продовження злочинної діяльності.
З огляду на неможливість завершення розслідування, з метою проведення слідчих та процесуальних дій слідчий просив продовжити строк тримання підозрюваного під вартою у межах строку досудового розслідування.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, вважав наявними підстави для його задоволення.

Підозрюваний від висловлення своєї думки відмовився.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання, наполягаючи на необґрунтованості підозри та недоведеності вказаних стороною обвинувачення ризиків не процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_7 . У зв`язку з цим захисник ОСОБА_5 наполягав на застосуванні іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з тримання підозрюваного під вартою.

Слідчий суддя, заслухавши доводи сторін кримінального провадження, вивчивши матеріали клопотання, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ст.199 КПК України на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою та у справі «K.F. проти Німеччини»зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях гр. ОСОБА_7 ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України.

Згідно з ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 12.11.2018 ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваного визнана можливість переховування останнього від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на потерпілих, свідків та інших учасників вчинення злочину, знищення або спотворення речей та документів, які мають значення для встановлення обставин вчинення злочину та вчинення іншого кримінального правопорушення або продовження злочинної діяльності.
Вирішуючи питання про існування на час розгляду клопотання передбачених кримінальним процесуальним законом і зазначених у попередній ухвалі про тримання підозрюваного під вартою ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем ймовірності.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Таким чином, слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя враховує, що такі дії цілком імовірні з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину.

Європейський Суд з прав людини у своєму рішенні у справі «В. проти Швейцарії» зауважив, що небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати, зокрема, з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів, зв`язків з державою, у якій його переслідують.

У зв`язку з цим слідчий суддя враховує, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 є громадянином Російської Федерації, який перебуває у федеральному розшуку у зв`язку із вчиненням злочину, проживає на території України без реєстрації та з метою ухилення від кримінальної відповідальності видавав себе за іншу особу.
Наведене та характер інкримінованого підозрюваному злочину, що вчинений з корисливих мотивів шляхом застосування до потерпілих насильства з метою їх протиправного утримання, свідчить про антисоціальну спрямованість підозрюваного, тобто дає підстави для негативної оцінки моральних якостей ОСОБА_7 та підтверджує ймовірність свідомої позапроцесуальної поведінки останнього.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його затримання, з засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Крім того, ризик можливого вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення також ґрунтується на матеріалах клопотання, оскільки ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні злочину корисливої спрямованості, офіційного та стабільного джерела доходів не має.

Також, не виключено, що перебуваючи на волі, підозрюваний може вчинити дії з метою незаконного впливу на потерпілих, свідків для зміни останніми показань.

Водночас, оцінюючи актуальність ризику знищення або спотворення підозрюваним речей та документів, які мають значення для встановлення обставин вчинення злочину, слідчий суддя вважає, що упродовж тривалого строку досудового розслідування органом досудового розслідування проведений необхідний обсяг процесуальних дій, спрямованих на мінімізацію наведеного ризику.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що продовжують існувати заявлені стороною обвинувачення ризики не процесуальної поведінки підозрюваного.

Однією з обставин, з якою закон пов`язує можливість продовження строку тримання особи під вартою, є необхідність проведення певних слідчих та процесуальних дій, без виконання яких неможливо закінчити досудове розслідування.

Як випливає з клопотання та доводів прокурора, необхідно здійснити переклад низки процесуальних документів на російську мову для вручення їх підозрюваному, ознайомити сторону захисту з матеріалами досудового розслідування, скласти обвинувальний акт.

Сукупність викладеного, дані про обставини вчинення інкримінованого ОСОБА_7 злочину, приводять слідчого суддю до переконання, що доводи прокурора про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу є обґрунтованими.

Частиною 3 статті 197 КПК передбачено, що строк тримання під вартою може бути продовжений в межах строку досудового розслідування.
Приймаючи до уваги, що постановою першого заступника Генерального прокурора від 25.11.2018 строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні продовжений до 22.02.2019, саме в цих часових межах можливе продовження строку тримання підозрюваного під вартою.
Відповідно до ч.4 ст.183 КПК слідчий суддя має право при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 177, 178, 183, 193, 196, 197 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
Клопотання слідчого СУ ГУНП у Київській області ОСОБА_8 задовольнити.

Продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_7 під вартою по 22 лютого 2019 року включно.

На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1