Справа № 461/1653/19
Провадження № 1-кс/461/2077/19
УХВАЛА
про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою
11.03.2019 слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Червоноград Львівської області, громадянина України, одруженого, не працюючого, раніше не судимого, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , -

в с т а н о в и в :
Слідчим управлінням ГУ Національної поліції у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000296 про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.286 КК України, відомості про яке 09.03.2019 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідування.

Старший слідчий слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 за погодженням прокурора прокуратури Львівської області ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , який обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція статті якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років, що дає підстави вважати, що існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, а саме: що останній може переховуватись від органів досудового розслідування, виїхати за межі України та/або переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілу сторону, вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`якших запобіжних заходів. З вказаних підстав слідчий просить суд, застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, з визначенням розміру застави.

В судовому засіданні прокурор та слідчий кожен окремо підтримали клопотання та просили його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні проти клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечив, просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Заслухавши думку прокурора та слідчого щодо поданого клопотання, пояснення підозрюваного та його захисника, дослідивши надані матеріали, суд приходить до наступного висновку.

Клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.

Крім того, у відповідності до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

За умовами ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчинені підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною 1 статті 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 КПК України, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

09.03.2019 ОСОБА_5 о 15 год. 30 хв. було затримано за підозрою у вчиненні ним кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 286 КК України.

ОСОБА_5 повідомлено про підозру 09.03.2019 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, що є тяжким злочином, за який встановлено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років.

Згідно положень статті 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Слідчий суддя, розглядаючи клопотання, приймає до уваги вимоги ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) існування обґрунтованої підозри у вчиненні злочину перестає бути підставою для позбавлення свободи, і судові органи мають навести інші підстави для продовження тримання під вартою. Тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи, що на думку суду має місце в цій справі.

Поняття "обґрунтована підозра" визначена в рішенні Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої цей термін означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 стверджується зібраними доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 09.03.2019 та схемою до нього, а також іншими даними наявними у матеріалах провадження.

ОСОБА_5 підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років, та яке згідно ст. 12 КК України відносяться до тяжкого злочину, є раніше не судимим, прокурором та слідчим, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 КПК України, не доведено, що перебуваючи на волі підозрюваний переховувався від органу досудового розслідування чи суду, незаконно впливав на свідків, перешкоджав кримінальному провадженню або йому повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину, що відповідно до вимогст.183 КПК України давало б підстави для застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Враховуючи вказане, відповідно до вимоги ст. 178 КПК України, оцінивши в сукупності вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, відсутність у нього судимостей, наявність постійного місця проживання, міцність соціальних зв`язків, суд приходить до висновку про можливість застосування до підозрюваного менш суворого запобіжного заходу, а саме у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки з урахуванням обставин, викладених у ст.178 КПК України, встановлено, що у даному випадку достатнім буде саме такий запобіжний захід, який зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти ризикам, визначеним ст. 177 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176, 177, 179, 183, 193, 194, 196, 197, 395 КПК України, суд

у х в а л и в :
клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 задовольнити частково.

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді цілодобово домашнього арешту з забороною покидати місце свого проживання, а саме: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , наступні обов`язки:

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання, що обґрунтовується необхідністю полегшення для ОВС можливості виклику ОСОБА_5 для проведення слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій.

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну документи що дають право на виїзд на в`їзд в Україну.

-носити електронний засіб контролю;

Роз`яснити підозрюваному ч. 5 ст. 181 КПК України.

Строк дії ухвали два місяці, тобто до 11 травня 2019 року, включно.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 .

Слідчий суддя ОСОБА_1