Справа № 204/5030/18
Провадження № 1-кс/204/1666/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2018 року м. Дніпро

Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпрі клопотання прокурора військової прокуратури Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, громадянина України, не працюючого, який має вищу освіту, не одруженого, маючого на утриманні одну неповнолітню дитину, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,
якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 369-2 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
11 липня 2018 року до Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання прокурора військової прокуратури Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000060 від 04.05.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.
В обґрунтування клопотання зазначено, що у провадженні СВ відділення спеціальної поліції ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування №0000060 від 4 травня 2018 року, за вчинення ОСОБА_4 , кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що з 2002 року ОСОБА_4 працює на посаді помічника судді Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська.
Однак, на початку травня 2018 року ОСОБА_4 перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , зустрівся з ОСОБА_7 який діє на підставі довіреності в інтересах ОСОБА_8 та оголосив ОСОБА_7 вимогу про передачу йому неправомірної вигоди у вигляді грошових коштів у сумі 1 300 доларів США за вплив на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави службовими особами Амур-Нижньодніпровського відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, щодо зняття арешту з нерухомого майна, а саме квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_4 , частина якої належить на праві власності ОСОБА_8
10 липня 2018 року близько 10 годині 00 хвилин, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_5 , ОСОБА_7 не бажаючи настання негативних наслідків для ОСОБА_8 на вимогу ОСОБА_4 передав йому неправомірну вигоду у сумі 700 доларів США, а ОСОБА_4 , реалізуючи умисел на незаконне збагачення, діючи умисно, з корисливих мотивів, одержав від ОСОБА_7 неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів у сумі 700 доларів США, що відповідно до курсу Національного банку України, станом на 10 липня 2018 року становило 18 219 гривень, за вплив на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави службовими особами Амур-Нижньодніпровського відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, щодо зняття арешту з нерухомого майна, а саме квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_4 , частина якої належить на праві власності ОСОБА_8 .
У подальшому, 10 липня 2018 року близько 13 годині 40 хвилин, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_5 , ОСОБА_7 не бажаючи настання негативних наслідків для ОСОБА_8 на вимогу ОСОБА_4 передав йому неправомірну вигоду у сумі 600 доларів США, а ОСОБА_4 , реалізуючи умисел на незаконне збагачення, діючи умисно, з корисливих мотивів, одержав від ОСОБА_7 неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів у сумі 600 доларів США, що відповідно до курсу Національного банку України, станом на 10 липня 2018 року становило 15 616,00 гривень, за вплив на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави службовими особами Амур-Нижньодніпровського відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, щодо зняття арешту з нерухомого майна, а саме квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_4 , частина якої належить на праві власності ОСОБА_8 .
Таким чином, 10 липня 2018 року близько о 10 годині 00 хвилин та 10 липня 2018 року близько о 13 годині 40 хвилин ОСОБА_4 діючи умисно, шляхом вимагання одержав від ОСОБА_7 неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів на загальну суму 1 300 доларів США, що відповідно до курсу Національного банку України станом на 10 липня 2018 року становило 33 836 гривень, за вплив на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави службовими особами Амур-Нижньодніпровського відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, щодо зняття арешту з нерухомого майна, а саме квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_4 , частина якої належить на праві власності ОСОБА_8 .

Таким чином, дії ОСОБА_4 підпадають під ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України та відповідно до ч. 4 ст. 12 КК України вказаний злочин віднесений до категорії тяжких.

11 липня 2018 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.
В ході досудового розслідування за вказаним кримінальним провадженням виникла необхідність у застосуванні запобіжного заходу відносно підозрюваного у вигляді тримання під вартою, оскільки є достатньо підстав вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:
1) Переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду: враховуючи, що ОСОБА_4 вчинив тяжкий злочин, існує ризик, що підозрюваний ОСОБА_4 з метою уникнення від кримінальної відповідальності може переховуватися від органів досудового розслідування та суду;
2) Незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні: орган розслідування вважає, що ОСОБА_4 в подальшому може як у спосіб погроз так і реально незаконно впливати на свідків за провадженням;
3) Вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється: існують ризики, що задля уникнення від кримінальної відповідальності ОСОБА_4 може повторно вчинити злочин, передбачений ч. 3 ст. 369-2 КК України.
4) Враховуючи сукупність викладених обставин, у разі незастосування запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_4 існують ризики, що він може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а тому для запобігання вищевказаним ризикам, до підозрюваного доцільно застосовувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Беручи до увагу, що органом досудового слідства встановлені докази скоєння підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, санкцією якого передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років, який відповідно до ст. 12 КК України віднесений до категорії тяжкого злочину, а також те, що існують ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 4 ст. 177 КПК України, застосування більш м`якого запобіжного заходу не дозволить запобігти вказаним ризикам. Враховуючи, що вчинений ОСОБА_4 тяжкий злочин не пов`язаний із застосуванням насильства, не спричинив загибелі людей, однак ОСОБА_4 вчинив тяжке кримінальне правопорушення, для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків, на підставі ч. 3 ст. 183 КПК України необхідно визначити заставу у розмірі 271 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 500 000 гривень.
У зв`язку з викладеним прокурор звертається до суду з даним клопотанням, в якому просить: застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Дніпропетровського слідчого ізолятору УДПСУ у Дніпропетровській області (№4) строком на 60 діб; встановити, що у разі внесення підозрюваним ОСОБА_4 або іншою фізичною чи юридичною особою застави у розмірі 271 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 500 000 гривень, ОСОБА_4 підлягає звільненню з-під варти та покласти на нього наступні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду; не відлучатися з м. Дніпро, без дозволу слідчого, прокурора або суду; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України та в`їзд в України.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просив задовольнити клопотання та обрати підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання слідчого та просили застосовувати відносно ОСОБА_4 більш м`який запобіжний захід, у вигляді домашнього арешту. ОСОБА_4 в судовому засіданні пояснив, що свою провину у кримінальному правопорушенні він не визнає. Також повідомив, що раніше працював на посаді помічника судді Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська, звільнився з посади за власним бажанням 05.07.2018 року. На утриманні має неповнолітню доньку, 2007 року народження, яка проживає зі своєю матір`ю, іноді проживає у нього вдома, він її утримує, надає у добровільному порядку матеріальну допомогу, та займається її вихованням. Раніше не судимий. Має вищу освіту. Хронічних захворювань не має, на обліку у лікарів не перебуває. Заощаджень та матеріальних статків не має. Зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , однак фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , разом зі своїми батьками, у квартирі яка належить їм трьом у рівних частках на праві спільної сумісної власності.
Вислухавши думки учасників судового розгляду, дослідивши подане клопотання та надані прокурором матеріали, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу підозрюваному, приходжу до наступних висновків.
Судом встановлено, що 04 травня 2018 року було розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000060 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.
Відповідно до Витягу з ЄРДР за № 0000060 - внесено відомості про те, що службова особа одного з судів м. Дніпро Б. вимагає для себе від громадянина ОСОБА_9 неправомірну вигоду у розмірі 1 000,00 доларів США за вчинення в інтересах третьої особи дій з використанням службового становища. Правова кваліфікація ч. 3 ст. 368 КК України.
10 липня 2018 року, о 13.50 год. за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, у кримінальному провадженні № 0000060 було затримано ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Постановою прокурора військової прокуратури Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України ОСОБА_6 про зміну правової кваліфікації кримінального правопорушення від 11 липня 2018 року було змінено правову кваліфікацію кримінального правопорушення у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000060 з ч. 3 ст. 368 КК України на ч. 3 ст. 369-2 КК України.
11 липня 2018 року у зазначеному кримінальному провадженні ОСОБА_4 в порядку ст.ст. 276-278 КПК України, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.
За таких обставин вважаю, що клопотання та матеріали, надані прокурором, доводять про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, що крім того підтверджується: заявою ОСОБА_7 про вчинення кримінального правопорушення від 12.04.2018 року; поясненнями ОСОБА_7 на ім`я начальника УЗЕ в Дніпропетровській області ДЗЕ Національної поліції України; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 07 травня 2018 року; протоколом огляду речей та документів від 10 липня 2018 року; протоколом обшуку від 10 липня 2018 року.
Згідно змісту ст.ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Суд враховує, що за ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
В обґрунтування клопотання прокурор посилався на існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Щодо ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, слід зазначити, що він дійсно існує, оскільки підозрюваний ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, розуміючи невідворотність покарання, за яке передбачено виключне покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.
При цьому слід враховувати, що ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Щодо ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, приходжу до переконання про його відсутність, оскільки прокурором в клопотанні та в судовому засіданні, не зазначено жодного доказу та мотиву в обґрунтування того, що підозрюваний перебуваючи на волі може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
Щодо ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, слід зазначити, що на переконання суду він дійсно існує, оскільки підозрюваний ОСОБА_4 може впливати на свідків по вказаному кримінальному провадженні, а саме на свідка ОСОБА_7 , оскільки безпосередньо з ним знайомий.
Щодо ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, приходжу до переконання про його відсутність, оскільки прокурором в клопотанні та в судовому засіданні, не зазначено жодного доказу та мотиву в обґрунтування того, що підозрюваний перебуваючи на волі може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Доводи прокурора про існування ризику того, що підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється, судом до уваги не приймаються та відхиляються, оскільки на підтвердження зазначених доводів прокурором не надано суду жодного належного докази. А посилання прокурора у клопотанні на те, що підозрюваний задля уникнення від кримінальної відповідальності може повторно вчинити злочин, передбачений ч. 3 ст. 369-2 КК України, є надуманими, жодним чином не обґрунтованими та безпідставними.
Отже, враховуючи наведене слід зазначити, що клопотання та матеріали кримінального провадження свідчать про існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а існування інших ризиків прокурором не доведено.
Вирішуючи питання щодо виду запобіжного заходу, суд згідно вимог ст. 178 КПК України враховує:
1) той факт, що наявні докази про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення є достатньо вагомими;
2) тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, тобто у вчинені тяжкого злочину;
3) вік та стан здоров`я підозрюваного, який є особою працездатного віку та відсутність відомостей про наявність у підозрюваного тяжких, невиліковних або хронічних хвороб;
4) наявність у підозрюваного стійких соціальних зв`язків, родини та малолітньої дитини на утриманні;
5) майновий стан підозрюваного, який не має значних статків;
6) наявність відомостей про позитивну характеристику підозрюваного за останнім місцем роботи та місцем його проживання, і відсутність відомостей про негативну репутацію підозрюваного;
7) відсутність у підозрюваного судимостей у минулому;
8) відсутність факту повідомлення підозрюваному про підозру у вчиненні іншого кримінальному правопорушенні;
9) розмір доходу, в отриманні якого він підозрюється внаслідок вчинення кримінального правопорушення та вагомість доказів, які підвереджують факт отримання такого доходу.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу, враховую вимоги п.п. 3,4,5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
В обґрунтування того, що застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні, прокурором не наведено будь-яких переконливих мотивів та не надано суду жодних належних доказів, а усі твердження прокурора ґрунтуються лише на припущеннях.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України слідчий суддя, при розгляді клопотання слідчого, прокурора вправі застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, якщо прокурор не доведе, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є недостатнім для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Таким чином, приходжу до висновку, що доводи прокурора є недостатніми для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Прокурором не доведено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобіганню ризикам, зазначеним у клопотанні.
Крім того під час вирішення даного клопотання враховую, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання у м. Дніпрі, має на утриманні неповнолітню дитину, раніше не судимий, від органів досудового розслідування та суду не переховувався, має міцні соціальні зв`язки та позитивно характеризується.
Виходячи з обставин встановлених під час розгляду клопотання, та матеріалів долучених до нього, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , особу підозрюваного та його позитивну характеристику, не визнання ним своєї вини, а також тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винуватим, наявність двох ризиків, а також з урахуванням того, що підозрюваний має постійне місце проживання у Дніпрі, раніше не судимий та раніше від органів досудового розслідування і суду не переховувався, наявність міцних соціальних зв`язків, наявність на утриманні неповнолітньої доньки, приходжу до висновку, що підозрюваному слід обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту (оскільки на теперішній час підозрюваний не працює та не має необхідності покидати місце свого проживання), так як саме даний запобіжний захід сприятиме запобіганню ризиків визначених у клопотанні та є менш суворим запобіжним заходом, передбаченим КПК України, ніж тримання під вартою.
При цьому, вважаю за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст.194 КПК України.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 372 КПК України, -
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання прокурора військової прокуратури Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк два місяці, тобто до 12 вересня 2018 року.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
-прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора або суду на визначений ними час;
-не відлучатися за межі міста Дніпра без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-цілодобово не залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
-утримуватися від спілкування зі свідком ОСОБА_7 по даному кримінальному провадженню;
-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Попередити підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвалу щодо застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , направити за місцем проживання підозрюваного до Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області (адреса: м. Дніпро, вул. Шевченко, 7), для виконання.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора військової прокуратури Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України ОСОБА_6 .
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1