Справа № 296/7581/18
УХВАЛА
Іменем України

08 серпня 2018 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за відсутності слідчого та адвоката, розглянув клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про часткове скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира з клопотанням про часткове скасування арешту з майна в порядку ст.ст. 170, 174 КПК України, в якому просить частково скасувати арешт на майно, накладений ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 21.03.2018.

В обґрунтування доводів клопотання зазначив, що вказаною вище ухвалою слідчого судді накладено арешт на автомобіль марки «ЗИЛ» моделі 131Н д.н.з. НОМЕР_1 зеленого кольору, який належить ОСОБА_4 та перебуває у користуванні ОСОБА_5 ; причіп без номерного знаку та деревину, а саме 55 колод дерева породи осика та 27 колод дерева породи сосна, об`ємом 20 метрів кубічних. Відповідно до описової частини ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 21.03.2018, необхідність арешту зазначеного вище майна обґрунтовувалася тим, що вилучені під час обшуку об`єкти відповідають вимогам п.1.3 ч.2 ст.167,170 КПК України, а тому підлягають арешту, і що незастосування засобу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту на вказане майно може призвести до його зникнення або втрати, або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, забезпеченню цивільного позову та конфіскації майна.

Разом з тим власник майна вказує, що належний їй транспортний засіб разом із причепом передано нею згідно договору найму (оренди) транспортного засобу у приватної особи від 04.11.2017, посвідченого приватним нотаріусом Коростенського міського нотаріального округу ОСОБА_6 , в строкове оплатне користування ТОВ «Авеленго». Як стало відомо згодом, між ТОВ «Авеленго» та ДП «Коростенське лісомисливське господарство» укладено договір № 129 від 01.02.2018 про надання послуг по навантаженню, розвантаженню та перевезенню лісопродукції (вантажу). ТОВ «Авеленго» використовувало орендований у Власника Автомобіль для надання послуг за цим договором.

У зв`язку із невиконанням умов Договору найму в частині сплати коштів за користування автомобілем та причепом, ОСОБА_4 звернулась до ТОВ «Авеленго» із вимогою від 19.06.2018 про розірвання Договору найму.

Згідно відповіді ТОВ «Авеленго від 22.06.2018 вих. № 56/18, належний ОСОБА_4 автомобіль та причеп 15.03.2018 вилучені працівниками СВ Хорошівського ВП Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області, а 21.03.2018 на вказані транспортні засоби накладено арешт у відповідності до ухвали слідчого судді.

Таким чином Договір найму розірваний, однак, повернути автомобіль законному володільцю ТОВ «Авеленго» не взмозі через існування вищезазначених обставин.

Захисник у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі, вимоги підтримав та просив їх задовольнити з тих же підстав.

Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явилися, про причини неявки не повідомив.

Дослідивши та оцінивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно ч. 1 ст. 7 Кримінального процесуального кодексу України (надалі КПК України), зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права (п. 1); законність (п. 2); недоторканність права власності (п. 9); доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень (п. 14); змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (п. 15).

Частиною 1 ст. 8 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

У відповідності до ч. 1 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Статтею 16 КПК України встановлено, що позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом. На підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом, допускається тимчасове вилучення майна без судового рішення.

Згідно ч. 1, 3 ст. 21 КПК України, кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону. Кожен має право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

У відповідності до ч.ч. 1, 2, 6 ст. 22 КПК України, Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно до ст. 64-2 КПК України, третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, та отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом. Представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути, зокрема, особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником. Представник третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, користується процесуальними правами третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, інтереси якої він представляє. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, та його представник зобов`язані, зокрема, прибувати за викликом до прокурора, суду, а в разі неможливості своєчасного прибуття - завчасно повідомити про це, а також про причини неможливості прибуття.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Згідно п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема, правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу - збереження речових доказів); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, власник або володілець майна, який не був присутній при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо він доведе, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи викладене слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання та частково скасовує арешт майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 21.03.2018 у справі № 296/2312/18, а саме: автомобіль марки «ЗИЛ» моделі 131Н д.н.з. НОМЕР_1 зеленого кольору, який належить ОСОБА_4 та перебуває в користуванні ОСОБА_5 ; причіп без номерного знаку з подальшим зобов`язанням посадових осіб Хорошівського ВП Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області повернути ОСОБА_4 належне їй на праві власності майно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Скасувати арешт майна у кримінальному провадженні № 0000128, арештованого на підставі ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 21.03.2018 у справі № 296/2312/18, а саме: автомобіль марки «ЗИЛ» моделі 131Н д.н.з. НОМЕР_1 зеленого кольору, який належить ОСОБА_4 та перебуває в користуванні ОСОБА_5 ; причіп без номерного знаку.

Зобов`язати посадових осіб Хорошівського ВП Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області повернути ОСОБА_4 автомобіль марки «ЗИЛ» моделі 131Н д.н.з. НОМЕР_1 зеленого кольору; причіп без номерного знаку, які зберігаються на майданчику тимчасового утримання транспортних засобів при Хорошівському ВП Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області за адресою: Житомирська обл., смт. Хорошів, вул. Гв. Кантемирівців, 2.

Ухвалу слідчого судді може бути оскаржено безпосередньо до Апеляційного суду Житомирської області протягом 5-ти днів з дня її оголошення.

.

.

Слідчий суддя ОСОБА_1