справа №619/1768/18
провадження №1-кс/619/569/18
УХВАЛА

іменем України

15 травня 2018 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської областіОСОБА_1
за участю:секретаря судового засіданняОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУ НП Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000709 від 11.05.2018 за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

встановив
Органом досудового розслідування встановлено, що 10 травня 2018 року приблизно о 23 год. 50 хв., ОСОБА_4 маючи та реалізуючи прямий умисел на умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, знаходячись в приміщенні кафе «Шашлик» розташованого за адресою: Харківська область Дергачівський район смт. Казача Лопань вул. Кооперативна №3, в ході конфлікту з відвідувачем вказаного кафе ОСОБА_5 , що виник на ґрунті раптово виниклих неприязнених стосунків, наніс ножем не менш 11 ударів в область спини, та 1 удару в область підвздошини останнього, що призвели до гострої крововтрати, від якої ОСОБА_5 помер на місці. Також встановлено, що після вчинення вищевказаних протиправних дій ОСОБА_4 направився в бік свого місця мешкання, в бік вул. Шлях Індустрії в смт. Козача Лопань Дергачівського району Харківської області. Одночасно, встановлені сліди речовини бурого кольору, ззовні схожі на кров, які були розташовані по шляху від приміщенні кафе « ІНФОРМАЦІЯ_1 » розташованого за адресою: АДРЕСА_1 до домоволодіння АДРЕСА_1 , яке відповідно до заяви про видачу паспорту форми №1 є місцем мешкання ОСОБА_4 . З урахуванням викладеного 11 травня 2018 року слідчим СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_4 , а саме в домоволодінні АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено: слід РБК, який вилучено з руків`я вхідної двері до будинку; слід РБК, вилучений з поверхні піддону душової кабінки; фрагмент скатерки з нашаруванням РБК, вилучений зі столу; змиви РБК з поверхні барабану пральної машинки; сліди РБК, вилучені з поверхні мийки; сліди РБК, вилучені з сміттєвого відра; капця резинова, на якому є нашарування РБК; штани джинсові з нашаруванням РБК; рушник синього кольору з нашаруванням РБК.

До суду надійшло клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: слід РБК, який вилучено з руків`я вхідної двері до будинку; слід РБК, вилучений з поверхні піддону душової кабінки; фрагмент скатерки з нашаруванням РБК, вилучений зі столу; змиви РБК з поверхні барабану пральної машинки; сліди РБК, вилучені з поверхні мийки; сліди РБК, вилучені з сміттєвого відра; капця резинова, на якому є нашарування РБК; штани джинсові з нашаруванням РБК; рушник синього кольору з нашаруванням РБК.

Прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з наступних мотивів.
Як вбачається з клопотання 11 травня 2018 року відповідно до ст.214 КПК України до ЄРДР внесені відомості про вчинення злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п.п.1,3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Як вбачається з протоколу огляду місця події від 11.05.2018 під час огляду місця події вилучено: слід РБК, який вилучено з руків`я вхідної двері до будинку; слід РБК, вилучений з поверхні піддону душової кабінки; фрагмент скатерки з нашаруванням РБК, вилучений зі столу; змиви РБК з поверхні барабану пральної машинки; сліди РБК, вилучені з поверхні мийки; сліди РБК, вилучені з сміттєвого відра; капця резинова, на якому є нашарування РБК; штани джинсові з нашаруванням РБК; рушник синього кольору з нашаруванням РБК.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п.п.1,3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.

В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст.223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Частиною 4 ст.173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчий суддя вважає, що слідчий довів необхідність арешту тимчасового вилученого майна, оскільки воно відповідає критеріям речового доказу та є достатні підстави вважати, що воно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив
Клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні №0000709 від 11.05.2018 за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на тимчасове вилучене майно, яке було вилучено 11.05.2018 в ході обшуку домоволодінні АДРЕСА_1 , а саме на: слід РБК, який вилучено з руків`я вхідної двері до будинку; слід РБК, вилучений з поверхні піддону душової кабінки; фрагмент скатерки з нашаруванням РБК, вилучений зі столу; змиви РБК з поверхні барабану пральної машинки; сліди РБК, вилучені з поверхні мийки; сліди РБК, вилучені з сміттєвого відра; капця резинова, на якому є нашарування РБК; штани джинсові з нашаруванням РБК; рушник синього кольору з нашаруванням РБК..

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1