Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

24 жовтня 2018 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :
Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно.

Зазначав, що СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000133 від 22.05.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Досудовим слідством встановлено, що у невстановлений час у невстановленому місці у громадянина Бразилії ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на незаконне зберігання та перевезення наркотичного засобу «Кокаїн» в особливо великих розмірах з метою збуту на території України.

22.10.18 в ході огляду валізи Дос ОСОБА_6 вилучено два скріплених між собою пакунки з профольгованого матеріалу, розміром приблизно 20x30см, краї яких обмотано клейкою лентою, всередині яких знаходилася порошкоподібна речовина білого кольору, масою 4,1 кілограм.

Посилаючись на те, що вказані речі, а саме: валіза з полімерного матеріалу сірого кольору виробництва «Everstrong» та два скріплених між собою пакунки з профольгованого матеріалу, розміром приблизно 20x30см, краї яких обмотано клейкою лентою, всередині яких знаходилася порошкоподібна речовина білого кольору, масою брутто 4,1 кілограм, мають значення по справі як речовий доказ, оскільки містить дані щодо кримінального правопорушення, слідчий просив накласти арешт на зазначене майно.

У судовому засіданні слідчий клопотання підтримав з викладених у ньому підстав та просив клопотання задовольнити.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Оскільки неприбуття у судове засідання осіб, вказаних у ч. 1 ст. 172 КПК України, не перешкоджає розгляду клопотання, приходжу до висновку про наявність правових підстав для розгляду клопотання за відсутності ОСОБА_5 .

Вислухавши пояснення слідчого, вивчивши клопотання та документи, додані до клопотання, приходжу до наступного висновку.

Установлено, що СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000133 від 22.05.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

22.10.18, в період часу з 01 год. 21 хв. до 05 год. 49 хв. в ході огляду валізи громадянина Бразилії ОСОБА_5 вилучено два скріплених між собою пакунки з профольгованого матеріалу, розміром приблизно 20x30см, краї яких обмотано клейкою лентою, всередині яких знаходилася порошкоподібна речовина білого кольору, масою 4,1 кілограм.

Пунктом 7 ч. 1 ст. 131 КПК України передбачено, що заходами забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до постанови слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 від 23.10.18 в якості речового доказу у кримінальному провадженні № 0000133 від 22.05.2018 визнано валізу з полімерного матеріалу сірого кольору виробництва «Everstrong» та два скріплених між собою пакунки з профольгованого матеріалу, розміром приблизно 20x30см, краї яких обмотано клейкою лентою, всередині яких знаходилася порошкоподібна речовина білого кольору, масою 4,1 кілограм, які належать Дос ОСОБА_6 .

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий зазначав, що з метою збереження речових доказів необхідно застосувати такий вид забезпечення кримінального провадження як арешт майна.

Частиною 4 ст. 173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Оцінюючи в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, беручи до уваги те, що згідно постанови слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 від 23.10.18 тимчасово вилучене майно, під час огляду, а саме: валізу з полімерного матеріалу сірого кольору виробництва «Everstrong» та два скріплених між собою пакунки з профольгованого матеріалу, розміром приблизно 20x30см, краї яких обмотано клейкою лентою, всередині яких знаходилася порошкоподібна речовина білого кольору, масою 4,1 кілограм, які належать Дос ОСОБА_6 , визнано речовим доказом, а також ураховуючи можливість використання майна як доказ, у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, застосування такого виду заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна є можливим.

Зважаючи на те, що в судовому засіданні слідчим доведено необхідність накладення арешту на майно, тому, враховуючи можливість забезпечення належного зберігання майна, яке є речовим доказом у кримінальному провадженні, вбачаю достатні обґрунтовані підстави для задоволення даного клопотання, оскільки документи додані до клопотання свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення збереження речового доказу, до того ж , будь-яких негативних наслідків, які можуть негативно позначитися на інтересах власника майна від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, слідчим суддею не встановлено.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 170 - 173, 175 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно: валізу з полімерного матеріалу сірого кольору виробництва «Everstrong» та два скріплених між собою пакунки з профольгованого матеріалу, розміром приблизно 20x30см, краї яких обмотано клейкою лентою, всередині яких знаходилася порошкоподібна речовина білого кольору, масою 4,1 кілограм, які належать Дос ОСОБА_6 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала підлягає оскарженню безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1