ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"10" жовтня 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3 ,
підозрюваного - ОСОБА_4 ,
захисника - ОСОБА_5 ,
На обґрунтування клопотання слідчий вказує, що ОСОБА_4 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, не маючи передбаченого законом дозволу, у невстановлений слідством час та спосіб, придбав предмети, які за своїми зовнішніми ознаками схожі на боєприпаси, а саме: патрони калібру 7,62 мм у кількості 20 коробок та 329 патронів калібру 7,62 мм, які в подальшому, діючи умисно, без передбаченого законом дозволу перемістив до місця свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , де, продовжуючи свої злочинні дії, незаконно їх зберігав, до моменту їх вилучення в ході обшуку від 13.07.2018.
Першим заступником військового прокурора Харківського гарнізону строк досудового розслідування продовжено до 14.10.2018.
Сторона обвинувачення зазначає, що у тримісячний строк завершити досудове розслідування неможливо унаслідок особливої складності вказаного кримінального провадження, оскільки для досягнення його завдань необхідно отримати висновок судової експертизи відео-, звукозапису, який матиме важливе значення для судового розгляду, ухвалення законного та вмотивованого рішення. Об`єктивними причинами не виконання усіх необхідних слідчих та процесуальних дій у тримісячний строк є зняття грифу таємності із матеріалів негласних слідчих (розшукових) дій, які надалі будуть передані на дослідження в експертну установу. Відомості які будуть отримані в результаті перелічених слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій, мають значення доказів у кримінальному провадженні, оскільки підтвердять або спростують причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення за обставинами кримінального провадження.
Прокурор в судовому засіданні підтримав подане слідчим клопотання, просив про його задоволення.
Підозрюваний ОСОБА_4 та захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 , в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання, посилаючись на його незаконність та необґрунтованість.
При розгляді клопотання слідчим суддею з пояснень підозрюваного встановлено, що він показання дає добровільно, до нього не застосовується насильство у даному кримінальному провадженні.
Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження, та дослідивши надані матеріали , встановив наступне.
13.07.2018 о 23.50 год. ОСОБА_4 затриманий в порядку ст. 208 КПК України.
14.07.2018 ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, тобто придбання та збереження бойових припасів без передбаченого законом дозволу.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 15.07.2018 ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши останньому без дозволу слідчого, прокурора чи суду залишати місце його мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , строком до 13.09.2018. Також вказаною ухвалою на ОСОБА_4 покладено наступні обов`язки: прибувати за першим викликом до слідчого, прокурора, суду; не залишати місце мешкання: АДРЕСА_1 цілодобово без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 11.09.2018 р., продовжено строк домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_4 , а саме заборонено підозрюваному залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду в період часу з 23-00 год. до 06-00 год. наступного дня строком на 1 місяць 3 дні, тобто до 14.10.2018 р., із зобов`язанням останнього виконувати обов`язки, що були покладені ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 15.07.2018 р.
Надані стороною обвинувачення докази свідчать про обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: інформацією про вчинення кримінального правопорушення, яка надійшла з ГВ БКОЗ УСБУ в Харківській області; протоколом допиту ОСОБА_8 від 03.07.2018; протоколом огляду предметів від 14.07.2018; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 13.07.2018; протоколом обшуку домоволодіння ОСОБА_4 від 13.07.2018; висновком судово-балістичної експертизи №415 від 10.08.2018, а також іншими матеріалами кримінального провадження.
Відповідно до ст. 295-1 ч. 1 КПК України, у випадках, передбачених статтею 294 цього Кодексу, продовження строку досудового розслідування здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, постановленої за відповідним клопотанням прокурора або слідчого.
Згідно ст. 294 ч. 3, 4 КПК України, якщо з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину досудове розслідування (досудове слідство) неможливо закінчити у строк, зазначений у пункті 2 абзацу третього частини першої статті 219 цього Кодексу, він може бути продовжений в межах строків, встановлених пунктами 2 та 3 частини другої статті 219 цього Кодексу:
1) до трьох місяців - керівником місцевої прокуратури, заступником Генерального прокурора;
2) до шести місяців - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з керівником регіональної прокуратури або його першим заступником чи заступником, заступниками Генерального прокурора;
3) до дванадцяти місяців - слідчим суддею, за клопотанням слідчого, погодженим з Генеральним прокурором чи його заступниками.
Строк досудового розслідування злочину може бути продовжений до трьох місяців, якщо його неможливо закінчити внаслідок складності провадження, до шести місяців - внаслідок особливої складності провадження, до дванадцяти місяців - внаслідок виняткової складності провадження.
Конституційний Суд України в рішенні у справі про розгляд судом окремих постанов слідчого від 30 січня 2003 року вказав, що поняття «розумний строк досудового слідства» є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину (злочинів). Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідність проведення експертиз та отримання висновків тощо. Обов`язковість урахування цілого ряду конкретних обставин справи при визначенні розумності строку зумовила також необхідність вироблення Європейським судом переліку взаємопов`язаних критеріїв. Згідно з практикою Європейського суду розумність тривалості провадження повинна визначатись з урахуванням відповідних обставин справи та з огляду на такі критерії, як, зокрема, складність справи, поведінка заявника, а також органів влади, пов`язаних зі справою (рішення у справах «Пелісьє і Сассі проти Франції» та «Філіс проти Греції»).
На даний час завершити досудове розслідування не представляється можливим, у зв`язку з тим, що необхідно провести ряд слідчих дій, а саме: необхідно отримати висновок судової експертизи відео-, звукозапису, який матиме важливе значення для судового розгляду, ухвалення законного та вмотивованого рішення.
Вищевказані слідчі дії є необхідними для повного, всебічного та об`єктивного розслідування кримінального правопорушення, а саме дослідження обставин вчинення ОСОБА_4 дій, які інкримінуються йому як злочинні, надання їм належної правової оцінки, проведення інших слідчих та процесуальних дії.
При цьому, слідчий суддя зауважує, що вимоги щодо проведення розслідування не є обов`язком досягнення результату, але обов`язком вжиття заходів. Іншими словами, державні органи повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, серед іншого, висновки судових експертиз та інше.
Крім того, кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право бути детально проінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього, вказано й у підпункті «а» пункту 3 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованою Україною. З даного приводу Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 25 липня 2000 року у справі «Маттоціа проти Італії» зазначив, що «…обвинувачений у вчиненні злочину має бути негайно і детально проінформований про причину обвинувачення, тобто про ті факти матеріальної дійсності, які нібито мали місце і є підставою для висунення обвинувачення; а також про характер обвинувачення, тобто юридичну кваліфікацію згаданих фактів. Хоча ступінь «детальності» інформування обвинуваченого залежить від обставин конкретної справи, однак у будь-якому випадку відомості, надані обвинуваченому, повинні бути достатніми для повного розуміння останнім суті висунутого проти нього обвинувачення, що є необхідним для підготовки адекватного захисту.». При цьому, Європейський суд з прав людини також вказав «…межі гарантій, передбачених підпунктом «а» пункту 3 статті 6 Конвенції, мають оцінюватись, зокрема, у світлі більш загального права на справедливий судовий розгляд, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції. У кримінальних справах надання повної та докладної інформації щодо висунутих особі обвинувачень, які в подальшому можуть бути сприйняті судом як юридична кваліфікація діяння, є неодмінною передумовою забезпечення справедливості провадження.» (рішення: від 9 березня 2011 року у справі «Жупнік проти України», від 25 березня 1999 року у справі «Пелісьє та Сассі проти Франції»).
Так, стороною обвинувачення в судовому засіданні було доведено те, що вказані в клопотанні дії не могли бути виконанні в строк передбачений ст. 219 КПК України, оскільки органом досудового розслідування станом на час звернення до суду не отриманні висновки вищевказаних судових експертиз від експертних установ без отримання яких неможливо належним чином дослідити обставини вчиненого кримінального правопорушення, надати належну кваліфікацію діям підозрюваних, оголосити остаточну підозру, дослідити наявні всі докази у їх сукупності та надати їм відповідну правову оцінку. В залежності від результатів висновків експертиз буде прийняте відповідне рішення органами досудового розслідування та проведені відповідні процесуальні та слідчі дії, які є обов`язковими та без виконання яких не можливо завершити досудове розслідування.
На підставі наведеного, керуючись ст. 219, 294, 295-1, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
Клопотання слідчого- задовольнити.
Ухвала слідчого судді є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя - ОСОБА_1