Справа № 442/6209/18
Провадження № 1-кс/442/1540/2018
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 вересня 2018 року м. Дрогобич

Слідча суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дрогобичі клопотання старшого слідчого 1-го відділення (з розслідування тяжких та особливо тяжких злочинів) СВ Дрогобицького ВП ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дрогобича Львівської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, інваліда 3-ї групи, не одруженого, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -

в с т а н о в и л а :
Старший слідчий ОСОБА_6 звернувся до суду в рамках кримінального провадження №0001981, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.09.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, з клопотанням про застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування свого клопотання посилається на те, що ОСОБА_5 підозрюється в тому, що він 14 вересня 2018 року приблизно о 20 год. 15 хв., знаходячись у квартирі АДРЕСА_2 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, під час конфлікту на ґрунті ревнощів умисно наніс ОСОБА_7 удар ножем в ділянку живота, чим спричинив йому умисні тяжкі тілесні ушкодження у вигляді проникаючого ножового поранення органів черевної порожнини із пошкодженням внутрішніх органів, масивної внутрішньочеревної кровотечі, геморагічного шоку.

15.09.2018 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру в вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України. Враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_5 своєї провини у вчиненні даного кримінального правопорушення не визнав, показання давати відмовляється, раніше судимий, на шлях виправлення не став, вчинив тяжкий злочин, не працевлаштований, не має постійного заробітку, а відтак може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, може вчинити інші кримінальні правопорушення, незаконно впливати на свідків та потерпілого, а тому слідчий вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є недоцільним.

В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали подане клопотання, просять його задовольнити та застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належну поведінку підозрюваного.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 не заперечив проти задоволення даного клопотання.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників судового розгляду, вважаю, що клопотання слід задовольнити, оскільки запобіжний захід про обрання якого, просить сторона кримінального провадження з боку обвинувачення є співмірним і доцільним задля забезпечення дієвості даного кримінального провадження, виходячи з наступних міркувань.

У відповідності до п. «с» ч. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема: c) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Вирішуючи питання щодо доцільності обрання підозрюваному запобіжного заходу тримання під вартою на час досудового слідства, слідча суддя виходить з того, що Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання осіб під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахування конкретних обставин. Тримання осіб під вартою може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

При розгляді питання про доцільність тримання осіб під вартою судовий орган повинен брати до уваги факти, які можуть мати відношення до справи: характер «обставини» і тяжкість передбачуваного злочину, обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин, покарання, яке можливо буде призначене в результаті засудження, характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічні відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься в положеннях ст.ст. 177, 178, 183 КПК України.

За змістом закону тримання під вартою як запобіжний захід може бути застосовано лише у разі, якщо прокурор наявною сукупністю дозволених законом при прийнятті даного рішення засобів доказування доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим в ст. 177 КПК. Неможливість запобігти даним ризикам слід розуміти як недостатність інших запобіжних заходів для того, щоби убезпечити їх настання.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, згідно з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження вбачається, що 14.09.2018 року було внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України за №0001981.

Про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України (сукупність наявних на даний час доказів припущення про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення) дійсно свідчать й матеріали досудового розслідування, а саме: дані протоколу огляду місця події від 15 вересня 2018 року, дані протоколу обшуку від 15 вересня 2018 року, показання свідка ОСОБА_8 .

Окрім того, згідно п. 2 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Ризиками, які дають підстави слідчому судді обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою слід вважати: те, що підозрюваний є раніше судимим, свою причетність до вчинення інкримінованого йому злочину не визнає, показання давати відмовляється, чим перешкоджає кримінальному провадженню, крім цього, ОСОБА_5 може переховуватись від досудового слідства і суду, впливати на потерпілого та свідка, місце проживання яких йому відоме; продовжити злочинну діяльність, оскільки ніде не працює, не навчається, утриманців не має, не одружений, немає міцних соціальних зв`язків (протилежного в судовому засіданні не здобуто).

Тому враховуючи вищенаведене, слідчий суддя приходить до переконання, що інші, більш м`які запобіжні заходи не можуть забезпечити належну поведінку підозрюваного та виконання ним обов`язків, передбачених ст. 177 КПК України.

Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не суперечить приписам ч. 2 ст. 183 КПК України.

Окрім того, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. ст. 177, 178 КПК України має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненому із застосуванням насильства або з погрозою застосуванням насильства.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, тяжкість правопорушення, мотиви вчиненого злочину, у якому підозрюється ОСОБА_5 , а також те що під час злочину було застосовано ніж, слідчий суддя суд не вбачає необхідності застосувати заставу, як альтернативний запобіжний захід.

Керуючись вимогами статей 177, 178, 183, 186, 194, 196, 197 КПК України, слідча суддя, -

ухвалила:

Клопотання старшого слідчого 1-го відділення (з розслідування тяжких та особливо тяжких злочинів) СВ Дрогобицького ВП ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_4 , задовольнити.

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали становить шістдесят днів.

Визначити термін дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 до 13 листопада 2018 року включно.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на старшого слідчого 1-го відділення (з розслідування тяжких та особливо тяжких злочинів) СВ Дрогобицького ВП ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_6 .
Апеляційна скарга на ухвалу подається безпосередньо до апеляційного суду Львівської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, особою, що перебуває під вартою, у той самий строк з моменту вручення йому ухвали.

Слідча суддя: ОСОБА_1