Іванівський районний суд Одеської області
Іванівський районний суд Одеської області
Справа № 518/1094/18
Провадження № 1-кс/499/214/18
У Х В А Л А

Іменем України

"09" серпня 2018 р. смт.Іванівка

Слідчий суддя Іванівського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю учасників кримінального провадження: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , адвоката підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши в залі суду клопотання слідчого СВ Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Штефан Воде Республіки Молдова, громадянина України, українця, з середньою освітою, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , який відбуває покарання у виді обмеження волі у Ширяївському ВП №111, раніше судимого:

27.10.2010 року Білгород-Дністровським міським судом Одеської області за ч.4 ст.187, ч.3 ст.187, ч.2 ст.121 КК України до 8 років позбавлення волі з конфіскацією майна;

07.02.2018 року Роздільнянським районним судом Одеської області за ч.2 ст.345 КК України до двох років обмеження волі,

на підставі документів кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000265 від 29.07.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 390 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Іванівського районного суду Одеської області надійшло клопотання про застосування міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.390 КК України.

Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що 13.04.2018 року ОСОБА_5 прибув до ДУ «Ширяївський виправний центр №111» з Одеської УВП №21, де був під особистий підпис ознайомлений з правилами відбування покарання у вигляді обмеження волі, однак 27.07.2018 року, вживши алкогольні напої, самовільно, без оформленого у встановленому законом порядку дозволу, з метою ухилення від відбування покарання, переліз через паркан установи та пішов у невідомому напрямку.

01.08.2018 ОСОБА_5 було повернуто працівниками Ширяївського ВП Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області до ДУ «Ширяївський виправний центр №111» та його злочинну діяльність припинено.

Таким чином ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 390 КК України - самовільне залишення місця обмеження волі або злісне ухилення від робіт, або систематичне порушення громадського порядку чи встановлених правил проживання, вчинені особою, яка відбуває покарання у виді обмеження волі.

Прокурор та слідчий у судовому засіданні підтримали клопотання та просили застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з підстав, зазначених у клопотанні.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні фактично погодилися з клопотанням прокурора, оскільки іншу міру запобіжного заходу йому обрати не має можливості, у зв`язку з вчиненням ним злочину в період відбування покарання, а заставу він сплатити не може у зв`язку з відсутністю коштів.

Розглянувши клопотання, матеріали додані до нього, вислухавши думку прокурора, підозрюваного, адвоката, дослідивши матеріали кримінального провадження, суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному є запобігання ризикам та забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

В силу ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно вимог ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Рішенням Конституційного Суду України від 23.11.2017 року № 1-р/2017 визначено, що обґрунтованість застосування запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність, зокрема домашнього арешту та тримання під вартою, має піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу, періодично об`єктивним та неупередженим судом на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за яких вказані запобіжні заходи застосовуються, у тому числі при закінченні досудового розслідування, коли деякі ризики вже можуть зникнути.

Так, надані прокурором та досліджені у судовому засідання матеріали кримінального провадження №0000265 внесеного до ЄРДР від 29.07.2018 року в своїй сукупності дають слідчому судді підстави констатувати, що підозрюваний ОСОБА_5 міг вчинити злочин, передбачений ч.1 ст.390 КК України, санкція за вчинення якого передбачає покарання до трьох років позбавлення волі, висунута підозра є обґрунтованою, що підтверджується сукупністю досліджених слідчим суддею доказів.

Судом також було встановлено, що наразі наявні ризики, визначені ст.177 КПК України, а саме те, що підозрюваний вчинив злочин середньої тяжкості, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, злочин в якому він підозрюється, вчинений під час відбування покарання, раніше судимий за тяжкі злочини, судимість не погашена та не знята, офіційно не працює, існують передбачені п.1 і п.5 ч.1 ст.177 КПК України ризики того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування або суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Жоден з більш м`яких запобіжних заходів, на переконання слідчого судді, не здатен в повній мірі нівелювати визначені вище ризики, а саме не зможе утримати обвинуваченого від переховування від слідства та суду та/або вчинення інших кримінальних правопорушень.

При вирішенні питання про застосування дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя також враховує, обставини передбачені ст.178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, наявність судимості, яка не погашена та не знята.

За таких обставин слідчий суддя вважає, що існують всі передбачені Законом підстави для застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Крім цього, слідчий суддя зазначає, що відповідно до ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція) допускається взяття особи під варту з метою запобігти цій особі зникнути після скоєння злочину.

Керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 199, 205 КПК України , слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.390 КК України - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, українця, з середньою освітою, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 08.10.2018 року, але не довше строку досудового розслідування.

Для утримання під вартою підозрюваний ОСОБА_5 підлягає направленню до Одеської УВП №21.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

СуддяОСОБА_1