Справа №528/997/14-к
Пров. №1-кп/539/1/2018
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2018 року Лубенський міськрайонний суд

Полтавської області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Лубни клопотання прокурора Лубенської місцевої прокуратури про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Мурманськ, Російської Федерації, громадянина України, освіта середня спеціальна, не одруженого, не працюючого, мешканця АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою АДРЕСА_2

у кримінальному провадження №0000115 від 23.07.2014 року у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Лубенського міськрайонного суду Полтавської області перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 185 КК України.

У зв`язку з неодноразовою неявкою обвинуваченого в судові засідання прокурор звернувся до суду з клопотаннями про застосування запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою.

Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні нового злочину після засудження за умисні злочини, під час судового розгляду в Лубенському міськрайонному суді переховується від суду, що підтверджується багаторазовими неявками до суду, винесенням ухвал про примусовий привід, відсутністю його за місцем проживання, місцем тимчасової роботи, не повідомленням суду та правоохоронних органів про місцезнаходження та причини неявки до суду.

В клопотанні прокурор зазначив, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: показами потерпілої, свідків, протоколами проведення слідчих експериментів та іншими матеріалами в їх сукупності.

Метою застосування обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

В судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав, прохає застосувати до обвинуваченого міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_4 пояснив, що свою вину у вчиненні злочину визнає та кається, до суду дійсно не з`являвся, оскільки не отримував викликів. Після вчинення злочину проживав за різними адресами, про які ні працівникам поліції ні суду не повідомляв.

Заслухавши учасників судового процесу, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

При цьому суд враховує наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризиків зазначених у клопотанні.

Згідно ч.1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до п. 1 ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

З матеріалів кримінального провадження, даних повідомлених в судовому засіданні, а також з матеріалів клопотання вбачається, що обвинувачений ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 185 КК України. У зв`зку з його неявкою в судові засідання ухвалами від 17.11.2014 року та 25.04.2018 року за клопотаннями прокурора, судом надавались дозволи на затримання ОСОБА_4 і доставку його в суд для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При цьому суд враховує, що після розшуку згідно ухвали суду від 2.12.2014 р. працівниками поліції ОСОБА_4 було розшукано та відібрано пояснення про те, що він зобов`язується з`явитися до суду на протязі 10-11 днів. При цьому ОСОБА_4 було зазначено дві адреси, за якими він зареєстрований та проживав на той та за якими в подальшому він викликався до суду, однак не з`являвся та вжиті судом заходи щодо застосування примусового приводу обвинуваченого до суду також не забезпечили його явки до суду на розгляд кримінального провадження.

25.04.2018 року ухвалою суду судове провадження відносно обвинуваченого ОСОБА_4 було зупинено та повторно останнього було оголошено в розшук.

30.05.2018 року кримінальне провадження було поновлено у зв`язку з розшуком обвинуваченого та доставленням його до суду згідно ухвали суду від 25.04.2018 року

Враховуючи те, що обвинувачений ОСОБА_4 ухиляється від суду, раніше судимий за вчинення умисного злочину, ніде не працює, неодноразово оголошувався судом у розшук, може ухилитись від суду в подальшому, приймаючи до уваги думку прокурора, обставини справи, суд вважає, що по відношенню до ОСОБА_4 необхідно застосувати міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбачених КПК України, окрім випадків передбачених ч. 4 даної статті.

Випадки визначені ч.4 ст.183 КПК України в ході судового засідання щодо розгляду даного клопотання судом не встановлено, тому керуючись кримінальним процесуальним законом, зокрема ст.ст. 182-183 КПК України суд вважає за необхідне визначити розмір застави у розмірі 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює сумі еквівалентній 17 620 гривень (станом на 01 січня поточного року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становив 1762 грн. ст. 3 КПК України). Порядок внесення застави та як наслідок звільнення особи з-під варти здійснюється у порядку ст. 202 КПК України.

Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 205, 331 КПК України,-

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Лубенської місцевої прокуратури про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому у кримінальному провадження №0000115 від 23.07.2014 року ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 185 КК України задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто, із урахуванням його затримання з 29.05.2018 року терміном до 27.07.2018 року.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України розмір застави визначити у розмірі 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює сумі еквівалентній 17 620 гривень.

Звільнити обвинуваченого ОСОБА_4 з-під варти в разі внесення за нього застави в розмірі 17 620 гривень, при цьому зобов`язати його : прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.

Застава може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою, які мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, покладених на нього судом, застава буде звернена в доход держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України. У разі звернення застави в дохід держави судом буде вирішено питання про застосування до цього обвинуваченого іншого запобіжного заходу.

Застава, що не була звернена в дохід держави, буде повернута обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити обвинуваченому негайно після її оголошення.

Суддя ОСОБА_1