У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 серпня 2018 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника - адвоката ОСОБА_4 , у присутності підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 у кримінальному проваджені № 0007082 від 15.08.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, не одруженого, не працюючого, освіта середня, студента ІІ курсу Київського національного економічного університету ім.. Вадима Гетьмана, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СВ Деснянського управління поліції ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 звернувся до суду у рамках кримінального провадження № 0007082 від 15.08.2018 року із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Відповідно до клопотання слідчого та наданих матеріалів, в провадженні СВ Деснянського УП ГУ НП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0007082 від 15.08.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

У рамках вказаного кримінального провадження ОСОБА_5 повідомлено про підозру у тому, що він 15.08.2018 року приблизно о 07 годині 00 хвилин, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, будучи особою, яка керує транспортним засобом - технічно-справним автомобілем марки «Audi А3», реєстраційний номер НОМЕР_1 , рухаючись на вказаному автомобілі по проїзній частині вул. Милославській у м. Києві зі сторони вул. Бальзака у напрямку вул. Закревського, в порушення вимог п. 2.3 (б), 18.1 Правил дорожнього руху України, не був уважним, не стежив за дорожньою обстановкою, вчасно не реагував відповідним чином на її зміну, не зупинився перед нерегульованим пішохідним переходом, розташованим перед перехрестям з пр. Маяковського у м. Києві, що був позначений дорожніми знаками 5.35.1-5.35.2 ("Пішохідний перехід") і дорожньою розміткою 1.14.1 ("Зебра"), продовжуючи рух, не надав перевагу для руху пішоходу ОСОБА_7 , який переходив проїзну частину по вказаному пішохідному переходу, зліва направо відносно напрямку руху автомобіля «Audi А3», реєстраційний номер НОМЕР_1 , де вчинив наїзд на останнього. В результаті вказаної дорожньо-транспортної пригоди пішохід ОСОБА_7 отримав тяжке тілесне ушкодження у вигляді відкритого перелому правої гомілки.

Досудовим розслідуванням встановлено, що під час руху водій ОСОБА_5 порушив вимоги п. 2.3 (б), 18.1 Правил дорожнього руху України. Порушення водієм ОСОБА_5 вимог п. 2.3 (б), 18.1 Правил дорожнього руху України знаходиться у прямому причинному зв`язку з виникненням вказаної дорожньо-транспортної пригоди та отриманням ОСОБА_7 тяжкого тілесного ушкодження.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий посилається на існування ризиків, що дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 спробує переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити речі і документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення або вчинити інше кримінальне правопорушення.

15.08.2018 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України, у ньому викладені обставини, на підставі яких слідчий прийшов до висновку про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на те, що його підзахисний має постійне місце проживання у м. Києві, міцні соціальні зв`язки, буде сумлінно з`являтися за викликами слідчого, прокурора і суду, буде працювати та відшкодовувати матеріальну та моральну шкоду потерпілому. Крім того, захисник вказує на те, що прокурором не доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. На підставі викладеного захисник просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав думку захисника.

Вислухавши думку прокурора, захисника, підозрюваного, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 , та причетність підозрюваного до вчиненого, свідчать долучені прокурором до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, зокрема: протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, від 15.08.2018 року; повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 15.08.2018 року; протокол допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 15.08.2018 року; рапорт поліцейського від 15.08.2018 року; медична довідка про ушкодження, отримані потерпілим ОСОБА_7 ; протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 16.08.2018 року; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 15.08.2018 року; фотокартки; протокол огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 15.08.2018 року; акт огляду та тимчасового затримання транспортного засобу від 15.08.2018 року.

Згідно із вимогами ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, згідно з положеннями ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Як зазначено у ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильності кваліфікації дій ОСОБА_5 , приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, що долучені прокурором у судовому засіданні.

Прокурор у судовому засіданні довів обставини, передбачені ст. 194 КПК України, п.1, п.2 ч. 1 ст. 194 КПК України, однак не довів обставин, передбачених п.3 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме: недостатність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи те, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, що відноситься до тяжких злочинів, враховуючи особу підозрюваного, який має міцні соціальні зв`язки, має постійне зареєстроване місце проживання на території України за адресою: АДРЕСА_1 , зважаючи на недоведеність прокурором неможливості застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено у клопотанні, а саме запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний період доби з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Слідчий суддя вважає, що у результаті застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту буде досягнута мета забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і обраний запобіжний захід буде запобігати його спробам переховуватись від органів досудового розслідування, або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків у даному кримінальному провадженні.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181, 184, 186, 193, 194, 195, 196, 202, 309, 369-372 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у застосуванні до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби строком на 60 днів - до 24 години 00 хвилин 13.10.2018 року, заборонивши ОСОБА_5 у період доби з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин залишати квартиру АДРЕСА_2 .

Покласти на ОСОБА_5 визначені ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, слідчого судді, прокурора, суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, утримуватися від спілкування з потерпілим та будь-якими свідками у даному кримінальному провадженні, здати на зберігання слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, свій паспорт/паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право виїзду з України та в`їзду в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Строк дії обов`язків, покладених судом, визначити до 13 жовтня 2018 року включно.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 у залі суду.

Ухвалу направити для виконання до управління поліції за місцем проживання підозрюваного.

Працівники управління поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_10