печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 листопада 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах четвертого відділу з розслідування кримінальних проваджень управління з розслідувань особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України радника юстиції ОСОБА_3 про арешт майна,-
В С Т А Н О В И В :
18.11.2017 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах четвертого відділу з розслідування кримінальних проваджень управління з розслідувань особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України радника юстиції ОСОБА_3 про арешт майна.
В обґрунтування клопотання зазначається наступне.
Головним слідчим управлінням Генеральної прокуратури України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002913 від 13.09.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 368 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , розпорядженням Черкаського міського голови № 250-р(к) від 06.06.2013 призначений з 07.06.2013 на посаду директора Департаменту архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради (далі Департаменту), яку обіймає по теперішній час.
Таким чином, своїми умисними протиправними діями, що виразились в одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданого йому службового становища, за попередньою змовою групою осіб, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. З ст. 368 КК України.
Відповідно до вимог ст. 209 КПК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 фактично затримано в порядку ст. 208 КПК України, про що складено відповідний протокол та 17 листопада 2017 року йому повідомлено про підозру у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення.
Перед здійсненням затримання ОСОБА_4 , на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5 №757/67244/17-к від 10.11.2017 року, проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 під час якого, виявлено та вилучено:
Мобільний телефон «SAMSUNG» чорного кольору модель A-З, ІМЕІ: НОМЕР_1 , ІМЕІ: НОМЕР_2 із вставленими sim картками наступних телефонних абонентів № НОМЕР_3 та № НОМЕР_4 ;
Мобільний телефон «fLy» темно сірого кольору, ІМЕІ: НОМЕР_5 , ІМЕІ: НОМЕР_6 із вставленими sim картками наступних телефонних абонентів № НОМЕР_7 та № НОМЕР_8 ;
sim картку МТС № НОМЕР_9 .
Слідчий просив накласти арешт на вказане майно з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання за вироком суду.
Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалася.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого розглядається без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.1. Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Відповідно до ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Відповідно до ч.5 ст. 171 КПК України у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого про накладення арешту підлягає задоволенню, оскільки з метою забезпечення дієвості досудового розслідування кримінального провадження №0002913 необхідно накласти арешт на майно відповідно до вказаного у клопотанні слідчого переліку з огляду на те, що наявні обґрунтовані підстави вважати, що дані речі та документи мають значення для встановлення обставин під час досудового розслідування.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 98, 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке вилучено 16.11.2017 під час обшук за місцем мешкання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:
Мобільний телефон «SAMSUNG» чорного кольору модель A-З, ІМЕІ: НОМЕР_1 , ІМЕІ: НОМЕР_2 із вставленими sim картками наступних телефонних абонентів № НОМЕР_3 та № НОМЕР_4 ;
Мобільний телефон «fLy» темно сірого кольору, ІМЕІ: НОМЕР_5 , ІМЕІ: НОМЕР_6 із вставленими sim картками наступних телефонних абонентів № НОМЕР_7 та № НОМЕР_8 ;
sim картку МТС № НОМЕР_9 .
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1