Справа № 191/2043/18
Провадження № 1-кс/191/393/18
У Х В А Л А
іменем України

01 червня 2018 року м. Синельникове

Синельниківський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Синельникове клопотання слідчого СВ Синельниківського ВП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Синельниківської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, а також перевіривши надані матеріали клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження №0000912 від 31.05.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України у рамках якого подано клопотання, та дослідивши докази по даному матеріалу,
ВСТАНОВИВ:
31.05.2018 року до суду надійшло вищезазначене клопотання, в обґрунтування якого слідчий СВ Синельниківського ВП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 посилається на те, що 30.05.2018 року до Синельниківського ВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення про те, що в лісосмузі, розташованій поблизу с. Парне Синельниківського району, невстановлені особи займаються незаконною порубкою дерев. Відомості за даним фактом за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.246 КК України 31.05.2018р. внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000912.

В ході проведення огляду місця події, в період часу з 13-20 до 17-00 годин, в лісосмузі, розташованій з західної сторони від водосховища с. Парне Синельниківського району, були виявлені та вилучені, залишені невстановленими особами на місці події: 164 фрагменти пиляних дерев порід «акація» та «дуб», мобільний телефон «Samsung» з корпусом чорного кольору, пластикову каністру з рідиною у вигляді мастила, дві порожні картонові коробки з написом «Stihl», пачку з цигарками з написом «Rothmans», та два ланцюги до бензопили. Слідчий зазначає, що необхідно здійснити арешт вилученого майна для забезпечення належного зберігання речових доказів стороною кримінального провадження, а також для фактичного позбавлення осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Просить накласти арешт на майно: 164 фрагменти пиляних дерев порід «акація» та «дуб», мобільний телефон «Samsung» з корпусом чорного кольору, пластикову каністру з рідиною у вигляді мастила, дві порожні картонові коробки з написом «Stihl», пачку з цигарками з написом «Rothmans», та два ланцюги до бензопили, які 30.05.2018 року були вилучені під час огляду місця події в лісосмузі, розташованій з західної сторони від водосховища с. Парне Синельниківського району.

Прокурор підтримав клопотання слідчого.

Суд, розглянувши клопотання та дослідивши додані до нього документи, з урахуванням думки прокурора, приходить до наступного.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя, відповідно до вимог ст.94 КПК України, ст.132 КПК України, ст.173 КПК України повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та спів розмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані повинні міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно ст.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону. Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ст.171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном тощо.

Дослідженням наявних матеріалів встановлено, що клопотання слідчого про арешт майна не відповідає вимогам ст.170 КПК України, ст.171 КПК України, тому підлягає поверненню з метою усунення недоліків.

Судом встановлено, що відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 31.05.2018 року слідчим СВ Синельниківського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 внесено відомості до ЄРДР за № 0000912 про виявлене кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.246 КК України, стосовно того, що 30.05.2018 року невстановлені особи займаються незаконною порубкою дерев.

Подаючи клопотання до суду першої інстанції слідчим, не зазначені підстава та мета накладення арешту, оскільки речі, арешт на які просить накласти слідчий, не визнавалися речовими доказами у кримінальному провадженні, крім розміру фрагментів спиляних дерев не вказано їх кількості або ваги, протокол огляду місця події не містить відомостей щодо вилучення предметів, які були оглянуті, та місця їх знаходження; не встановлений можливий розмір шкоди, завданої злочином, та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Згідно ч.3 ст. 172, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

З урахуванням викладеного вище, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків, встановивши строк сімдесят дві години, з моменту отримання копії ухвали.

При цьому, слідчий суддя вважає необхідним роз`яснити право заявника звернутися до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України, у встановленому чинним КПК України порядку.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 171, 172, 372 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Синельниківського ВП ГУПН в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Синельниківської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, по кримінальному №0000912 від 31.05.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК - повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Головуючий суддя: ОСОБА_5