справа №619/3418/18
провадження №1-кс/619/1239/18
УХВАЛА
іменем України

28 серпня 2018 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської областіОСОБА_1
за участю:секретаря судового засіданняОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001351 від 26.08.2018, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

ВСТАНОВИВ:
Під час розслідування, встановлено, що 25 серпня 2018 року до Дергачівського ВП ГУ НП в Харківській області надійшла заява від громадянина ОСОБА_4 , про те, що невідома особа нанесла йому тілесні ушкодження біля водоймища в с. Польова Дергачівського району Харківської області.

За вказаним фактом 26.08.2018 року Дергачівським ВП ГУНП в Харківській області були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001351 за ч. 1 ст. 125 КК України.

З заяви та подальшого допиту у якості потерпілого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановлено, що 24 серпня 2018 року він разом із сином знаходився на водоймищі «Дор Відділ» біля с.Польова, у цей час на водоймище приїхав автомобіль марки «ГАЗель» модель «Соболь», білого кольору з реєстраційним номером НОМЕР_1 , за кермом якого знаходився ОСОБА_5 , який привіз компанію з чотирьох чоловіків. Вказана компанія на протязі години відпочивала на водоймищі, після чого один з них, що йому раніше був невідомий, на ім`я ОСОБА_6 , мешканець м.Харкова, підійшов до нього та безпідставно став ображати його та висловлювати погрози, щодо того що він відріже йому пальці, при цьому тримав у руках ножиці, на що останній не реагував, розуміючи, що може лише розпалити конфлікт. В ході словесних висловлювань в його бік, чоловік на ім`я ОСОБА_6 підійшов до нього та несподівано наніс удар пивною кружкою по лівій стороні обличчя, при цьому ударі кружка розбилася та порізала йому обличчя, він похитнувся але не втратив свідомість, після чого ОСОБА_6 наніс йому другий удар кулаком в область носа, та завалив на землю та почав душити. Він вирвався та не вступаючи в бійку відійшов у бік водойми, щоб змити кров. Після цього він поїхав до 4-ї лікарні м.Харкова, де йому зашили рану на обличчі. Свідками вказаних подій були ОСОБА_7 , та мешканець с.Польова на ім`я ОСОБА_8 .

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відшукання предметів, знарядь та інших речових доказів, а також встановлення фактичних відомостей щодо вищевказаних протиправних дій, 25 серпня 2018 року слідчим СВ Дергачівського ВП ГУ НП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_9 здійснено виїзд з метою проведення невідкладної слідчої дії - огляду місця події, за координатами 50.093669, 33.036409, на яке вказав заявник ОСОБА_4 , а саме ділянки місцевості розташованої поблизу ставка, розташованого поряд з с. Польова Дергачівського району Харківської області, де було виявлено та вилучено вісім (8) фрагментів фарфорової чашки, синьо-жовтого кольору, з написами та малюнком георгіївської стрічки (лєнти), так як можливо має доказове значення у вказаному кримінальному провадженні.

Відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України: вісім (8) фрагментів фарфорової чашки, синьо-жовтого кольору, з написами та малюнком георгіївської стрічки (лєнти) - є тимчасово вилученим майном.

Слідчий СВ Дергачівського ВП ГУНП Харківської області ОСОБА_3 в судове засідання не прибув, тому суд вважає можливим розгляд клопотання проводити без його участі та без фіксації процесу технічними засобами.

Власник майна в судове засідання не прибув. В зв`язку зі стислими строками розгляду вищевказаного клопотання, суд вважає можливим розглянути його за відсутності останнього.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов до висновку про задоволення клопотання з наступних мотивів.
Як зазначено вище 26.08.2018 року відповідно до вимог КПК України внесено до ЄРДР за №0001351 відомості за ознаками складу злочину передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Відповідно до ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.
Відповідно до ст. 168 КПК України, тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол. Після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобов`язана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України: вісім (8) фрагментів фарфорової чашки, синьо-жовтого кольору, з написами та малюнком георгіївської стрічки (лєнти) є тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження або користування майном, щодо якого існують сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів (п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України).
У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз та проведення інших слідчих дій.

Всі зазначені вище процесуальні дії направлені на здійснення швидкого, неупередженого та об`єктивного досудового розслідування з метою встановлення істини по кримінальному провадженню.

З урахуванням зазначених вимог, слідчий суддя дійшов до висновку про накладення арешту на майно.

У відповідності до ст. 107 ч. 4 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь в судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 107 ч. 4, 167-169, 170, 171, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: вісім (8) фрагментів фарфорової чашки, синьо-жовтого кольору, з написами та малюнком георгіївської стрічки (лєнти).

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали надіслати слідчому, прокурору, підозрюваному, іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1