Долинський районний суд Кіровоградської області
Справа № 388/1384/16-к
УХВАЛА

Іменем України

09.08.2018 рокум. Долинська

Суддя Долинського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , представника власника арештованого майна ОСОБА_7 , провівши підготовче судове засідання у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000046 від 12 березня 2016 року за обвинуваченням:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кіровограда, українця, громадянина України, працює у Головному управлінні Національної поліції в Кіровоградській області, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Благовіщенськ Амурської області Росії, українця, громадянина України, працює у Долинському відділі поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 368, ч. 1 ст. 263 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду знаходиться обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 368, ч. 1 ст. 263 КК України, реєстр матеріалів досудового розслідування, розписки про отримання обвинуваченими та їх захисниками вказаних документів.
Під час здійснення підготовчого судового провадження обвинуваченим ОСОБА_4 подано клопотання про скасування запобіжного заходу та повернення застави заставодавцю з тих підстав, що згідно з ч. 6 ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців.
Згідно зі ст. 203 КПК України ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдовувального вироку чи закриття кримінального провадження.
Запобіжний захід щодо обвинуваченого діє більше 1 року та 7 місяців. Ризики відповідно до ст. 177 КПК України стороною обвинувачення не підтверджуються. Доказів незаконного тиску на свідків у сторони обвинувачення не має, а також підстав припускати можливість знищення доказів у справі, що зібрані та зберігаються у сторони обвинувачення.
Обвинувачений не має наміру переховуватися від суду, впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчиняти нові злочини.
Лише тяжкість злочину в якому обвинувачується не може бути підставою для застосування запобіжного заходу.
За таких самих по суті обставин обвинувачений ОСОБА_5 також заявив клопотання про скасування запобіжного заходу у виді застави та повернення застави заставодавцю.
Під час підготовчого судового засіданні селянським фермерським господарством «Роксолана» подано клопотання про скасування арешту з належного йому майна.
Також через канцелярію суду ОСОБА_8 подано заяву про повернення належних йому грошових коштів, що були вилучені у нього при здійсненні обшуку. У цій заяві зазначає про її розгляд за його відсутності.
Обвинувачені ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні подані клопотання підтримали, просили задовольнити.
Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечував щодо клопотань, вважає, що тепер відсутні підстави для скасування застосованих щодо обвинувачених запобіжних заходів. Питання про скасування арешту майна не може бути вирішено, оскільки на цій стадії судового провадження відсутні відповідні документи, що дають підстави вважати про арешт майна іншого власника. Особа ОСОБА_8 є свідком у кримінальному провадженні, грошові кошти вилучені при здійсненні обшуку його домоволодіння, обшук проводився з метою відшукання цих грошових коштів, гроші мають статус речових доказів у кримінальному провадженні.
Представник селянського фермерського господарства «Роксолана» ОСОБА_7 вважає можливим відкласти питання, що стосується скасування арешту з майна на іншу стадію судового провадження з метою дослідження змісту процесуального рішення слідчого судді про арешт майна.
Суд, заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши зміст поданих заяв та клопотань, дійшов до такого висновку.
Підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України не встановлено.
Учасники кримінального провадження дійшли згоди про проведення судового засідання за участю сторін кримінального провадження.
Угоди у кримінальному провадженні згідно зі ст. 468 КПК України до суду не надходило.
Підстав для закриття провадження згідно зі ст. 284 КПК України не вбачається.
Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог ст. 291 КПК України. При його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Підстав для повернення обвинувального акта немає. Підстав для направлення обвинувального акта для визначення підсудності не встановлено. Кримінальне провадження підсудне цьому суду. Клопотань про розгляд кримінального провадження у закритому судовому засіданні не надходило. Проти відкритого судового провадження сторони не заперечують.
Згідно з викладеним, суд уважає за можливе призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 368, ч. 1 ст. 263 КК України.
З матеріалів судового провадження вбачається, що ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 24 травня 2016 року щодо ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк з 22.55 години 21 травня 2016 року по 22.55 годину 20 липня 2016 року. Визначено розмір застави у розмірі 110240 грн. У разі внесення застави покладено обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду; не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора або суду із населеного пункту в якому зареєстрований і проживає; утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні. Слідчим суддею встановлено наявність таких ризиків: переховування від органів досудового розслідування та/або суду;знищення, переховування або спотворення будь-яких із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконний вплив на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином (пункти 1-4 ч. 1 ст. 177 КПК України).
Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 24 травня 2016 року щодо ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк з 23.25 години 21 травня 2016 року по 23.25 годину 20 липня 2016 року. Визначено розмір застави у розмірі 27560 грн. У разі внесення застави покладено обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду; не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора або суду із населеного пункту в якому зареєстрований і проживає; утримуватися від спілкування із свідками, експертами та іншим підозрюваним у кримінальному провадженні; повідомляти слідчого прокурора та суд про зміну місця проживання, роботи. Слідчим суддею встановлено наявність таких ризиків: переховування від органів досудового розслідування та/або суду;знищення, переховування або спотворення будь-яких із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконний вплив на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином (пункти 1-4 ч. 1 ст. 177 КПК України).
Отже при здійсненні досудового розслідування слідчим суддею встановлено наявність підстав для застосування щодо обвинувачених найсуворіших запобіжних заходів, зокрема наявність ризиків, передбачених пунктами 1-4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також наявність обставин, які свідчать про те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти цим ризикам.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Отже, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 з моменту внесення застави вважаються такими щодо яких застосовано запобіжний захід у виді застави.

За змістом чч. 5, 6 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором. Обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Оскільки як видно з матеріалів судового провадження строк дії обов`язків щодо обвинувачених не продовжувався, відповідноухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припинила свою дію, обов`язки скасувались.

Однак припинення ухвали про застосування запобіжного заходу у частині покладення обов`язків на обвинувачених не свідчить про скасування запобіжного заходу у виді застави. Про це також свідчить зміст клопотань обвинувачених, які просять скасувати саме цей запобіжний захід.

Надіслані обвинуваченими клопотання щодо скасування запобіжних заходів не спростовують ті фактичні обставини, що були підставою для застосування запобіжних заходів, що відповідно є підставою відмовити у цих клопотаннях.

Положеннями п. 6 ч. 2 ст. 235 та ст. 236 КПК України передбачено, що ухвала слідчого судді про дозвіл на обшук житла чи іншого володіння особи повинна містити відомості про речі, документи або осіб, для виявлення яких проводиться обшук. Обшук на підставі ухвали слідчого судді повинен проводитися в обсязі, необхідному для досягнення мети обшуку. На підставі ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право оглядати і вилучати речі та документи, які мають значення для кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, що вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Питання про долю речових доказів і документів, які були надані суду, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. Такі докази і документи повинні зберігатися до набрання рішенням законної сили (ч. 9 ст. 100 КПК України).

Оскільки грошові кошти, що вилучені в ОСОБА_8 є речовими доказами у кримінальному провадженні, відповідно питання щодо цих грошових коштів підлягає вирішенню згідно з ч. 9 ст. 100 КПК України.

Вилучені при приведенні обшуку речі щодо яких прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку та, що не відносяться до предметів вилучених законом з обігу не можуть вважатись тимчасово вилученим майно, а відповідно у разі неповернення слідчим таких речей його бездіяльність не може бути оскаржена з підстав неповернення тимчасово вилученого майна згідно з вимогами ст. 169 КПК України.

Окрім цього питання про оскарження бездіяльності слідчого у разі неповернення тимчасово вилученого майна може бути реалізовано виключно в порядку, що передбачений главою 26 КПК України (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України), а не під час підготовчого судового провадження, оскільки під час підготовчого судового провадження може буди оскаржено рішення, дію, бездіяльність слідчого виключно ту, що не підлягає оскарженню до слідчого судді під час досудового розслідування (ч. 2 ст. 303 КПК України).

Отже заява ОСОБА_8 є необґрунтованою у задоволенні якої слід відмовити.

Клопотання селянського фермерського господарства «Роксолана» про скасування арешту майна підлягає відкладенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 314-316 КПК України,

УХВАЛИВ:

Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України та ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 368, ч. 1 ст. 263 КК України призначити до судового розгляду о 13.00 годині 1 жовтня 2018 року в залі судового засідання у приміщенні Долинського районного суду Кіровоградської області за адресою: вул. Нова, 110, м. Долинська, Долинський район, Кіровоградська область.

Проводити відкритий судовий розгляд цього кримінального провадження.

На судовий розгляд викликати сторін судового кримінального провадження.

Роз`яснити учасникам провадження про їх право ознайомитися з матеріалами кримінального провадження на підставі їх письмового клопотання.

Залишити без задоволення клопотання ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про скасування запобіжних заходів та повернення застави заставодавцю.

Залишити без задоволення заяву ОСОБА_8 про повернення коштів.

Відкласти розгляд клопотання селянського фермерського господарства «Роксолана» про скасування арешту майна.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1