"03" жовтня 2018 р. Київський районний суд м.Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
28.09.2018 ОСОБА_3 , в порядку ст.174 КПК України, звернулася до Київського районного суду м. Харкова із клопотанням, у якому просила скасувати арешт з автомобіля «MAZDA CX-5», д.н. НОМЕР_1 .
10.08.2018 у період часу з 14 год. 30 хв. до 15 год. 20 хв. слідчим СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 проведено огляд місця дорожньо-транспортної пригоди, у ході якого встановлено, що автомобіль «MAZDA CX-5», д.н. НОМЕР_1 має сліди механічних пошкоджень, які утворились внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.
13.08.2018 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП в Харківській області майора поліції ОСОБА_7 , про накладення арешту на належний їй автомобіль «MAZDA CX-5», д.н. НОМЕР_1 .
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 15.08.2018 накладено арешт на належній їй автомобіль «MAZDA CX-5», д.н. НОМЕР_1 .
Посилаючись на ст.174 КПК України вважала, що на теперішній час відпала потреба в арешті автомобіля, оскільки всі необхідні слідчі проведені.
Про дату, час та місце розгляду клопотання ОСОБА_3 повідомлена судом своєчасно та належним чином, проте в судове засідання не з`явилася, однак 01.10.2018 подала до суду заяву, у якій просила клопотання розглянути за її відсутності (а.с.11).
Слідчий ВРЗуСТ СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_8 та процесуальний керівник у кримінальному провадженні прокурор відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_9 про дату, час та місце судового засідання повідомлені судом своєчасно та належним чином, проте в судове засідання не з`явилися, однак 02.10.2018 та 03.10.2018 подали до канцелярії суду листи, у яких просили розглядати клопотання без їх участі, проти скасування арешту майна ОСОБА_3 не заперечували (а.с.13,14).
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими заявниця обґрунтовує доводи клопотання, які надані до суду, приходить до наступного.
Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 15.08.2018 накладено арешт на автомобіль «MAZDA CX-5», д.н. НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_3 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони його відчуження, продажу та керування, до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку. Місцем зберігання автомобіля «MAZDA CX-5», д.н. НОМЕР_1 , згідно п. 20 постанови Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012, визначено майданчик тимчасового тримання транспортних засобів за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 107 (а.с.4-5).
Накладаючи арешт в мотивувальній частині вищевказаної ухвали зазначено, що є достатні підстави вважати, що майно, вилучене під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, має значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди, та існує можливість його використання як доказу у кримінальному провадженні.
Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Як передбачено ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.
Згідно положень ч. 2 ст. 170 КПК України метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України передбачає, що підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримано за рахунок доходів від вчиненого злочину.
Як зазначено вище, у заявах, поданих до суду 02.10.2018 та 03.10.2018, ВРЗуСТ СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_8 та процесуальний керівник у кримінальному провадженні прокурор відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_9 проти скасування арешту майна ОСОБА_3 не заперечують.
Даних, що скасування арешту з вказаного транспортного засобу може негативно вплинути на хід досудового розслідування, слідчому судді не надано.
Також до суду не надано даних щодо призначення на даний час експертних досліджень чи проведення слідчих дій, для виконання яких був би потрібен вказаний транспортний засіб, який належить ОСОБА_3 .
Враховуючи викладене, наслідки арешту майна для власника автомобіля «MAZDA CX-5», д.н. НОМЕР_1 - ОСОБА_3 , розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя вважає доведеним заявником, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України є підставою для скасування арешту з автомобіля «MAZDA CX-5», д.н. НОМЕР_1 , належного ОСОБА_3 .
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.
Керуючись ст.ст. 107, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1