У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10.07.2018 Справа №607/10051/18

Слідчий суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за наслідками розгляду клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування ухвали про накладення арешту на майно від 12.05.2018 року у кримінальному провадженні №0001343 від 11.05.2018 року,

ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0001343 від 11.05.2018 року.

В судове засідання ні власник майна ОСОБА_4 , ні особа яка подала клопотання адвокат ОСОБА_3 жодного разу не з`являлися з невідомих на те причин, хоча про день та час розгляду клопотання неодноразово були повідомлені належним чином.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Згідно ч. 1, 3 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до його повноважень.

Стаття 28 Кримінального процесуального кодексу України визначає, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

З аналізу вищевказаних норм КПК України випливає, що участь сторони кримінального провадження, яка подала клопотання, в даному випадку власника майна, є обов`язковою.

Приймаючи до уваги встановленні обставини щодо неявки заявника в судове засідання, приходжу до висновку, що особа, яка подала клопотання чи його представник неналежним чином використовує надані КПК України права та виконує обов`язки, чим порушується принцип диспозитивності кримінального провадження з приводу обґрунтування, доведеності та підтримання клопотання.

Зазначені дії сторони кримінального провадження, яка подала клопотання щодо неявки в судове засідання унеможливлюють у розумні строки розглянути його клопотання, яке здійснюється за його участю в судовому засіданні, в якому він обґрунтовує та підтримує клопотання, що на думку слідчого судді, свідчить про його не підтримання заявником. Тому, приходжу до висновку, що в задоволенні клопотання слід відмовити.

При цьому, обґрунтованість самого клопотання, доведеність викладених в ньому обставин слідчим суддею в даному випадку не досліджується і не встановлюється.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 167, 170, 174, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування ухвали про накладення арешту на майно від 12.05.2018 року у кримінальному провадженні №0001343 від 11.05.2018 року - відмовити.

Головуючий суддяОСОБА_1