пр. № 1-кс/759/2625/18
ун. № 759/9231/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 червня 2018 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого відділу фінансових розслідувань Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві ОСОБА_3 , розглянувши клопотання про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000016, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.02.2018 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 212 КК України,

В С Т А Н О В И В:

18.06.2018 року до Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_4 про накладення арешту на речові докази, а саме: грошові кошти у розмірі 6 723 274 грн., що знаходяться на рахунках ТОВ «Велес-Агро ЛТД» ()№ НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 відкритих в банківській установі АТ «ОТП Банк» (МФО 300528), № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 відкритих в банківській установі Южне ГРУ ПАТ КБ «Приватбанк»(МФО 328704), за винятком здійснення видаткових операцій виключно з платежів до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів.

Київському АТ «ОТП Банк»(МФО 300528),Южному ГРУ ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 328704) надати слідчому слідчого відділу фінансових розслідувань ДПІ у Святошинському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 довідку щодо залишку грошових коштів на рахунках.

Розглянути дане клопотання без повідомлення та виклику службових осіб ТОВ «Велес-Агро ЛТД» () з метою забезпечення арешту майна, а також з метою нерозголошення даних досудового розслідування, оскільки службові особи ТОВ «Велес-Агро ЛТД» () причетні до вчинення кримінального правопорушення.

При оприлюдненні судового рішення, прийнятого за результатом розгляду цього клопотання, виключити інформацію, яка підлягає захисту від розголошення, а саме: назви та коду ЄДРПОУ підприємств, персональних даних осіб, в тому числі їх прізвища, ім`я, по-батькові, назви та МФО коду банківських установ, номерів банківських рахунків, найменувань та кількості речових доказів та іншої охоронюваної законом інформації.

Досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи ТОВ «Велес-Агро ЛТД» () під час фінансово-господарських взаємовідносин з підприємством з ознаками фіктивності ТОВ «Райдек» (ТОВ «Ремонтний центр «Перос») (), за період серпень-вересень 2016 року, занизили податок на прибуток підприємства на загальну суму 3 434 057 грн., податок на додану вартість на загальну суму 3 289 217 грн., а всього на суму 6 723 274 грн., що підтверджується актом документальної перевірки №132/28/10-49-14/31427962 від 28.12.2017.

Допитана як свідок директор ТОВ «Райдек» (ТОВ «Ремонтний центр «Перос») () ОСОБА_5 повідомила, що до фінансово-господарської діяльності не причетна.

Вироком Святошинського районного суду м. Києва директор ТОВ «Райдек» (ТОВ «Ремонтний центр «Перос») () ОСОБА_5 , визнано винною у скоєнні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 205 КК України.

Також в ході досудового розслідування проведено аналіз податкової звітності в ході якого встановлено, що ТОВ «Велес-Агро ЛТД» (код ЄДРПОУ ) протягом серпня-грудня 2015 року сформувало податковий кредит за рахунок податкових накладних виписаних постачальником ТОВ «Дормен» ().

Так, допитаний в якості свідка засновник ТОВ «Дормен» () ОСОБА_6 показав, що ніякого відношення до фінансово-господарської діяльності не має.

Таким чином, за участі службових осіб ТОВ «Велес-Агро ЛТД» () формується виключно документальне оформлення операцій з поставки ТМЦ.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

У відповідності до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи, що ТОВ «Велес-Агро ЛТД» () здійснює незаконну діяльність, що виразилась в ухиленні від сплати податків в значних розмірах, слідство має достатні підстави вважати, що грошові кошти на рахунках вказаного товариства у вигляді 6 723 274грн., використовуються для вчинення кримінального правопорушення та зберегли на собі його сліди.

Таким чином, грошові кошти на рахунках ТОВ «Велес-Агро ЛТД» () у вигляді 6 723 274грн. являється речовим доказом вчиненого кримінального правопорушення, оскільки відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України.

15 червня 2018 року винесено постанову про визнання коштів ТОВ «Велес-Агро ЛТД» () у розмірі 6 723 274грн.речовими доказами, які знаходяться на рахунках:

-№ НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 відкритих в банківській установі АТ «ОТП Банк»(МФО 300528);

-№ НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 відкритих в банківській установі Южне ГРУ ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 328704).

Згідно положень ст. 59 Закону України «Про банки і банківську діяльність» від 07.12.2000 зупинення видаткових операцій за рахунками юридичних осіб здійснюється лише в разі накладення арешту; арешт на кошти юридичних осіб здійснюється за рішенням суду в порядку, встановленому законом.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 27 КПК України, кримінальне провадження у закритому судовому засіданні здійснюється, якщо провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом.

Згідно ст. 8 Закону України «Про доступ до публічної інформації», інформація яка містить таємницю досудового розслідування є таємною, адже її розголошення може завдати шкоди особі, суспільству і державі. При цьому, порядок доступу до таємної інформації регулюється цим Законом та спеціальними законами.

Відповідно до ст. 222 КПК України, відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з письмового дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим. Слідчий, прокурор попереджає осіб, яким стали відомі відомості досудового розслідування, у зв`язку з участю в ньому, про їх обов`язок не розголошувати такі відомості без його дозволу. Незаконне розголошення відомостей досудового розслідування тягне за собою кримінальну відповідальність, встановлену законом.

Відповідно до ст. 387 КК України розголошення без письмового дозволу прокурора, слідчого даних досудового розслідування є кримінально караним діянням.

Відповідно до п.2 «Порядку ведення Єдиного державного реєстру судових рішень», внесенню до Реєстру підлягають усі судові рішення судів загальної юрисдикції. У разі коли судовий розгляд відбувався у закритому судовому засіданні, судове рішення оприлюднюється з виключенням інформації, яка за рішенням суду щодо розгляду справи у закритому судовому засіданні підлягає захисту від розголошення.

Прокурором та слідчим не надається дозвіл на розголошення відомостей досудового розслідування у даному кримінальному провадженні.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні є таємними, так як містять охоронювану законом таємницю і таємницю досудового розслідування, розголошення яких може завдати шкоди особі, суспільству і державі, дозвіл на розголошення відомостей досудового розслідування не наданий, виникла необхідність у розгляді цього клопотання у закритому судовому засіданні і оприлюдненні рішення суду за цим клопотанням з виключенням інформації, яка підлягає захисту від розголошення, а саме: назви та коду ЄДРПОУ підприємств, персональних даних осіб, в тому числі їх прізвища, ім`я, по-батькові, назви та МФО коду банківських установ, номерів банківських рахунків, найменувань та кількості речових доказів та іншої охоронюваної законом інформації.

З метою забезпечення зберігання речових доказів, а також відшкодування збитків завданих державі діями службових осіб ТОВ «Велес-Агро ЛТД» (), виникла необхідність накласти арешт на грошові кошти, які містяться на рахунках вказаного підприємства.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Розглянувши дане клопотання, долучені до нього матеріали, заслухавши пояснення слідчого, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність задоволення зазначеного клопотання, виходячи з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_4 про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на речові докази, а саме: грошові кошти у розмірі 6 723 274 грн., що знаходяться на рахунках ТОВ «Велес-Агро ЛТД» ()№ НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 відкритих в банківській установі АТ «ОТП Банк» (МФО 300528), № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 відкритих в банківській установі Южне ГРУ ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 328704), за винятком здійснення видаткових операцій виключно з платежів до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів.

Київському АТ «ОТП Банк» (МФО 300528), Южному ГРУ ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 328704) надати слідчому слідчого відділу фінансових розслідувань ДПІ у Святошинському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 довідку щодо залишку грошових коштів на рахунках.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Заперечення на дану ухвалу може бути подано під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя Святошинського
районного суду м. Києва ОСОБА_1