Справа № 640/3993/18
н/п 1-кс/640/2875/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Старший слідчий СУ ГУНП в Харківській області старший підполковник поліції ОСОБА_3 15.03.2018 звернулася до Київського районного суду м. Харкова з клопотанням, погодженим з прокурором відділу прокуратури Харківської області юристом 1 класу ОСОБА_4 , у якому просила:
1. Поновити строки, передбачені ч.5 ст. 171 КПК України, на звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна.
3. Накласти арешт на майно, яке вилучено під час проведення огляду 29.03.2018 за адресою: АДРЕСА_2 , за місцем оренди ОСОБА_5 складських приміщень, а саме: двох зразків алюмінієвої композитної панелі, що належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .
4. Накласти арешт на майно, яке вилучено під час проведення огляду 29.03.2018 за адресою: АДРЕСА_3 , за місцем оренди ОСОБА_5 складських приміщень, а саме: трьох зразків алюмінієвої композитної панелі,що належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .
5. Майно, на яке накладено арешт, слідчий просила зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
На обгрунтування клопотання про арешт майна слідчий вказує, що в ході досудового розслідування кримінального провадження встановлено, що 22.11.2016 року ПП «Фасад-Сервіс» оголошено переможцем відкритих торгів, які проведено Харківським центром професійно-технічної освіти Державної служби зайнятості (далі ХЦ ПТО ДСЗ) на закупівлю робіт: «Реконструкція майнового комплексу під ХЦ ПТО ДСЗ з розміщенням додаткових будівель та споруд по вул. Артема, 1 в м. Дергачі Харківської області. Будівництво гуртожитку. Корпус «А», фундаменти корпусу «Б» та фундаменти вестибюля (вхідної групи). ІІІ черга 4 пусковий комплекс. Коригування.» та між ХЦ ПТО ДСЗ та ПП «Фасад-сервіс» укладено договір підряду №Д-01 від 07.12.2016 на суму 50 087 000 грн. Після надходження у грудні 2016 року на банківські рахунки ПП «Фасад-сервіс» грошових коштів у сумі 23 622 600, 74 грн. по договору підряду №Д-01 від 07.12.2016 посадові особи ПП «Фасад-Сервіс» відобразили в податковій звітності придбання у ТОВ «Сонкей» (код 39282681) будівельного матеріалу алюмінієва композитна панель у кількості 2935, 25 кв. м. на загальну суму 6 304 917 грн. Ціна поставки одного квадратного метра даної продукції по первинним документам, зареєстрованим в ЄРПН, складає 1790 грн.
Разом з цим встановлено, що фактично вказану продукцію ПП «Фасад-сервіс» було придбано у громадянина ОСОБА_5 , який суб`єктом господарської діяльності не зареєстрований, по ціні 19 доларів США (515,28 грн.) на загальну суму 1 512 475,62 грн., шляхом перерахування грошових коштів на банківський рахунок підприємства з ознаками «фіктивності» ТОВ «Сонкей» в сумі 6 304 917 грн. з подальшим поверненням ОСОБА_5 різниці грошових коштів у готівковій формі фактичному власнику ПП «Фасад-Сервіс» ОСОБА_7 . Згідно товарознавчої експертизи № 5658 від 21.01.2018 ринкова вартість 1 м.кв. алюмінієвої композитної панелі марки «Укабонд» станом на грудень 2016 року становить 414 грн.
29.03.2018 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 16.03.2018 у ОСОБА_5 за місцем його фактичного мешкання, за адресою: АДРЕСА_1 , проведений обшук.
29.03.2018 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 20.03.2018 на території орендованих ОСОБА_5 складських приміщень, належних ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , за адресою: АДРЕСА_2 , проведений огляд.
Власником та користувачем виявленого та вилученого в ході вищевказаних обшуку та оглядів майна є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .
Також, слідчий зазначає, що оскільки проведення вищевказаних слідчих дій - обшуку та оглядів відбувалось за межами Харківської області на тривалій відстані від місця знаходження органу досудового розслідування, та у зв`язку з тим, що 31 березня та 01 квітня 2018 року є вихідними днями, у який не працювали установи прокуратури та суду, а час початку роботи цих установ 02.04.2018 починається о 9-00, то звернутись до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна була відсутня фактична можливість. У зв`язку з викладеним, у органу досудового розслідування виникла необхідність у продовження строків подання клопотання про арешт тимчасово вилученого майна за вищевказаними адресами.
Слідчий також вказав, що з метою збереження речових доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на речі та документи, які вилучені під час проведення вказаних обшуків та оглядів.
Слідчий в судове засідання не з`явилась, повідомлена про час та місце розгляду справи належним чином, 03.04.2018 подала до суду заяву, в якій просила розглянути клопотання без її участі, у зв`язку із службовою зайнятістю, клопотання підтримала (а.с.35).
Власник майна ОСОБА_5 про день та час розгляду клопотання слідчого повідомлений своєчасно та належним чином, проте у судове засідання не з"явився.
Враховуючи вимоги ч.1 ст.172 КПК України щодо терміну розгляду клопотання, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі ОСОБА_10 .
Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 16.03.2018 надано дозвіл дозвіл на проведення обшуку приміщень та прилеглої території за адресою: АДРЕСА_1 належних ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, виявлення та вилучення чорнової бухгалтерії та документів обліку придбаної і реалізованої продукції, документів щодо банківських розрахунків за продукцію, документів щодо оренди складських приміщень, інших речей та документів, які мають значення для встановлення істини у кримінальному провадженні, в тому числі сім-карти з номером, по якому ОСОБА_5 спілкувався під час придбання та продажу продукції, майна, здобутого в результаті протиправної діяльності (а.с.16).
29.03.2018 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 16.03.2018 у ОСОБА_5 за місцем його фактичного мешкання, за адресою: АДРЕСА_1 , проведений обшук у період часу з 08 годин 33 хвилин до 13 годин 51 хвилини, в ході якого виявлено та вилучено речі та документи, які мають значення для кримінального провадження та оглянуті згідно протоколу огляду від 30.03.2018 (а.с.17-22).
29.03.2018 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 20.03.2018 на території орендованих ОСОБА_5 складських приміщень, належних ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , за адресою: АДРЕСА_2 , проведений огляд у період часу з 11 годин 25 хвилин до 18 годин 25 хвилин, в ході якого виявлено та вилучено два зразки алюмінієвої композитної панелі (а.с.12-13).
Слідчим суддею встановлено, що вищевказані обшук та огляди слідчим фактично було проведено 29.03.2018 року. Клопотання про арешт майна подано до суду 02.04.2018 о 11-02 год. (а.с.2). В клопотанні слідчий просила поновити строк на звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, оскільки вказані слідчі дій, під час яких вилучено майно, проводились за межами Харківської області на тривалій відстані від місця знаходження органу досудового розслідування, та у зв`язку з тим, що 31 березня та 01 квітня 2018 року є вихідними днями, у який не працювали установи прокуратури та суд, в зв`язку з чим сплив встановлений ч.5 ст. 177 КПК строк.
Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України, пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Вказаною статтею передбачається не просто можливість, а й обов`язковість поновлення строку виконання процесуальних дій, пропущеного з поважних причин. Поважність причин визначається слідчим суддею у разі неможливості своєчасного подання відповідного документа через будь-які обставини, що не дозволили учасникові процесу завчасно подати відповідний документ.
Принципом кримінального судочинства є доступ до правосуддя (ст. ст. 7, 21 КПК України), який впроваджує у вітчизняне кримінальне процесуальне законодавство міжнародно-правовий стандарт, який міститься у ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до поновлення процесуального строку слідчому, прокурору на звернення до суду з клопотанням про арешт майна, пропущеного із поважних причин. Крім того, при наявності не вирішеного питання щодо арешту тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні забезпеченням гарантованого нормами міжнародного та вітчизняного права принципу доступу до правосуддя є розгляд даного клопотання по суті із винесенням судового рішення.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Слідчим доведено, що вищевказане майно, вилучене під час проведення обшуку та оглядів, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Вилучене відповідно до протоколів обшуку від 29.03.2018, та оглядів від 29.03.2018 майно, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказів у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Завданням кримінального провадження визначено захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 107, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
Накласти арешт на майно, яке вилучено під час проведення огляду 29.03.2018 за адресою: АДРЕСА_2 , за місцем оренди ОСОБА_5 складських приміщень, а саме: двох зразків алюмінієвої композитної панелі, що належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .
Накласти арешт на майно, яке вилучено під час проведення огляду 29.03.2018 за адресою: АДРЕСА_3 , за місцем оренди ОСОБА_5 складських приміщень, а саме: трьох зразків алюмінієвої композитної панелі, що належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .
Місцем зберігання арештованого майна визначити СУ ГУ Національної поліції в Харківській у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1