Справа № 755/2256/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"09" лютого 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Дніпровського УП Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кропивницький, громадянина України, не одруженого, з повною середньою освітою, не працюючого, маючого на утриманні малолітню дитину ОСОБА_7 2013 року народження, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, в рамках кримінального проводження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001490 від 08 лютого 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,
в с т а н о в и в:
слідчий СВ Дніпровського УП ГУ Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді із зазначеним клопотанням.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 08 лютого 2018 року, приблизно о 02 годині 30 хвилин, ОСОБА_8 та ОСОБА_5 , перебували за адресою: АДРЕСА_3 з метою вчинення кримінального правопорушення, де вступили у злочинну змову на таємне викрадення чужого майна, а саме на вчинення крадіжки поєднаної з проникненням через вікно у житло, заздалегідь розподіливши між собою ролі.

В подальшому, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на повторне, таємне, викрадення чужого майна, поєднане з проникненням в житло, з корисливих мотивів з метою протиправного збагачення, ОСОБА_8 та ОСОБА_5 , перебуваючи біля вищевказаного будинку, обрали об`єктом свого злочинного посягання квартиру АДРЕСА_4 , яка розташована на першому поверсі. Після чого, ОСОБА_5 , залишився на вулиці спостерігати за навколишнім оточенням, щоб у разі виникнення небезпеки попередити ОСОБА_8 .

ОСОБА_8 , впевнившись, що їхніми діями ніхто не спостерігає, підійшов під вікно вищевказаної квартири, під яке підставив бильце від крісла, яке знайшов біля сміттєвого баку, штовхнув вікно, яке в результаті відкрилося, та проник до квартири АДРЕСА_4 , в якій проживають потерпілі ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .

З приміщення квартири ОСОБА_8 повторно, таємно викрав: ноутбук марки «Asus», вартістю 4275 гривень 00 копійок; охолоджувач до ноутбука марки «Bruvis», чорного кольору, вартістю 500 гривень 00 копійок; електронну книгу марки «Wexler», вартістю 500 гривень 00 копійок; водійське посвідчення на ім`я ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; куртку чорного кольору, вартістю 740 гривень 00 копійок; гаманець коричневого кольору, котрий матеріальної цінності не становить в котрому містились грошові кошти в сумі 10 гривень 00 копійок. Після цього, ОСОБА_8 та ОСОБА_5 з місця вчинення кримінального правопорушення з викраденим зникли, чим завдали потерпілому ОСОБА_9 матеріального збитку на загальну суму 750 гривень 00 копійок та потерпілому ОСОБА_10 матеріального збитку на загальну суму 5275 гривні 00 копійок.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі. Просив задовольнити, враховуючи те, що ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачене покарання від 3 до 6 років позбавлення волі, може впливати на потерпілих та свідків, перешкоджати встановленню співучасників, не одружений, не працює, тобто не має постійного джерела доходу. Вважає, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам.

Захисник заперечувала проти задоволення даного клопотання, зазначила, що ризики, наведені прокурором є необґрунтованими, даних про його судимості немає, підозрюваний має постійне місце проживання, тому просить обрати для нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний просив суд застосувати до нього запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.

За таких обставин, слідчий суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, приходить до наступного.
За вказаним фактом, 08 лютого 2018 року відомості про вчинення злочину було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер № 0001490.
До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписки підозрюваного та захисника щодо вручення їм копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

08 лютого 2018 року о 03 год 00 хв ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

08 лютого 2018 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
При вирішенні даного питання судом також враховано положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року, п. 55, Series A, № 300-A, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.
Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_5 , чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.
У судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, наявними у справі допустимими доказами, а саме: рапортом працівниками ВКП Дніпровського УП ГУНП в м. Києві; протоколами огляду місця події, протоколами допиту потерпілого та свідків; протоколом затримання особи.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, вік, майновий стан підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, а саме той факт, що він законних джерел доходу не має, відсутнє офіційне місце проживання в м. Києві.
Вказані вище обставини, а також суспільна небезпечність злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 на думку слідчого судді, дають підстави вважати, що з боку підозрюваного існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме, можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків, вчинятиме інші кримінальні правопорушення.
Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст. 178 КПК України, а також доведеність слідчим і прокурором під час судового розгляду клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним ризикам, клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно задовольнити.

Підстав для обрання відносно підозрюваного інших запобіжних заходів, не пов`язаних з позбавленням волі, слідчий суддя не вбачає.

Крім того, задовольняючи клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 183 КПК України та вважає за необхідне визначити підозрюваному заставу у розмірі, який буде достатнім для забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, з урахуванням вимог ст. 182 КПК України, а саме 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 88 100 грн та покладенням обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись, ст.ст. 176, 177, 178, 182, 183, 184, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :
Клопотання - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням у Державній установі Київському слідчому ізоляторі Міністерства Юстиції України.
Ухвала діє 60 (шістдесят) днів та підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 обчислюється з моменту його фактичного затримання - з 03-00 години 08.02.2018 року.
Визначити ОСОБА_5 заставу у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 88 100 грн 00 к. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Дніпровського районного суду м. Києва (Отримувач: ТУДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № 2089).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі суду, протягом строку її дії.

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_5 прибувати до слідчого за першою вимогою у рамках цього кримінального провадження та, у відповідності до положень ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обов`язки:

прибувати до слідчого із встановленою періодичністю;

не відлучатися із населеного пункту - м. Київ без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, залежно від стадії кримінального провадження;

здати на зберігання слідчому у кримінальному провадженні свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити 2 місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя: ОСОБА_1