печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 жовтня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві судове провадження за клопотанням Товариства з обмеженою відповідальністю «КРАФТ ЕНЕРДЖИ» про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.09.2017 року у кримінальному провадженні № 0002209,-

В С Т А Н О В И В :
05.10.2017 року у провадження Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «КРАФТ ЕНЕРДЖИ», яке передано слідчому судді 06.10.2017, про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.09.2017 року у кримінальному провадженні № 0002209.

У судове засідання представник заявника не з`явився, повідомлений про розгляд клопотання належним чином, про причини неявки не повідомив, разом з тим 19.10.2017 подав заяву про залишення без розгляду клопотання про скасування арешту.

Слідчий/прокурор за клопотанням якого накладався арешт, та який проводить досудове розслідування у судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив суд, заяви або клопотання, письмові заперечення не подавалися до суду.

Вивчивши клопотання, письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК України та ч. 1 ст. 26 КПК України, однією із загальних засад кримінального провадження є диспозитивність, яка полягає у вільному використанні сторонами кримінального провадження своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

При цьому, ст. 350 КПК України передбачено, що клопотання учасників судового провадження розглядаються судом після того, як буде заслухана думка щодо них інших учасників судового провадження, про що постановляється ухвала.
Кримінальним процесуальним законодавством не передбачено залишення клопотання без розгляду.

Частиною 1 статті 26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи викладені обставини, оскільки на час надходження до суду клопотання про скасування арешту, не доведено недоцільності застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження та не встановлено підстав для його відміни, а також враховуючи ту обставини, що вимоги клопотання заявник не підтримує, приходжу до переконання, що клопотання про скасування арешту майна задоволенню не підлягає.

Керуючись положеннями ст. ст. 26, 174 КПК України,-

У Х В А Л И В :
Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «КРАФТ ЕНЕРДЖИ» про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.09.2017 року у кримінальному провадженні № 0002209 залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1