Справа № 336/7289/17
Провадження № 1-кп/336/197/2018
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2018 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження відносно ОСОБА_6 за ч.2 ст.187 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Шевченківського районного суду м. Запоріжжя знаходиться вищевказане кримінальне провадження.
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 20.12.2017 р. обвинуваченому ОСОБА_6 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 17.02.2018 р. включно.
Під час судового засідання, відповідно до положень ч.3 ст.331 КПК України, судом ініційоване питання про доцільність продовження тримання обвинуваченого під вартою.
Прокурор в судовому засіданні заявив про доцільність продовження строків тримання під вартою ОСОБА_6 , оскільки ризики, які були підставою для обрання саме такого запобіжного заходу, не зникли.
Потерпілий вважав можливим змінити обвинуваченому запобіжний захід.
Захисник зазначив про не можливість розгляду питання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 за відсутності такого клопотання з боку прокурора. Крім того, вважав ризики, на які посилається сторона обвинувачення не доведеними.
Обвинувачений просив змінити йому запобіжний захід.
Суд вважає, що продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 є доцільним, виходячи з наступного.
Згідно із ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити речі чи документи, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

За змістом ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує особі, у разі визнання її винною, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, репутацію обвинуваченого, наявність у нього судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів у випадках їхнього попереднього застосування.

Із змісту наведених норм випливає, що завданням застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення належної процесуальної поведінки особи, яка піддана кримінальному переслідуванню, а при обранні того чи іншого запобіжного заходу, достатнього і необхідного у кожному конкретному випадку, крім тяжкості звинувачення необхідно враховувати сукупність перелічених в законі обставин.

В силу ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, покарання за яке передбачає позбавлення волі.

Так, обвинувачений раніше неодноразово засуджувався за вчинення злочинів, згідно реєстру матеріалів під час досудового розслідування оголошувався у розшук, що свідчить про наявність ризиків, передбачених ч.1, 5 ст.. 177 КПК України, які виправдовують тримання обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою.

Доводи захисника про процесуальну неможливість вирішувати питання про продовження запобіжного заходу за відсутності клопотання прокурора не узгоджуються з вимогами ч.3 ст.331 КПК України, відповідно до якої незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Керуючись ст.ст177, 178, 183, 331 КПК України, суд, -
У Х В А Л И В :

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 (шістдесят) днів, тобто по 02 квітня 2018 року включно.

Ухвала не оскаржується та підлягає негайному виконанню.

Головуючий суддя ОСОБА_1