Справа № 643/123/18
Номер провадження 1-кс/643/120/18
УХВАЛА

Посилаючись на той факт, що зазначена квартира є об`єктом кримінального правопорушення, з метою її збереження як речового доказу та запобігання можливості її приховування, пошкодження, псування, знищення, використання, передачі чи відчуження слідчий просить накласти арешт на дану квартиру.
До суду слідчий, прокурор та інші учасники кримінального провадження, за участю яких відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України має розглядатись клопотання про арешт майна, не з`явились, що не є перешкодою для розгляду клопотання.
Дослідивши матеріали кримінального провадження суд дійшов наступного: до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) внесено відомості за ознаками кількох кримінальних правопорушень за фактом підроблення документів та заволодіння шахрайським шляхом належною ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 квартирою. Правова кваліфікація ч.ч. 1, 4 ст. 190, ч. 1 ст. 358 КК України.
Викладені в клопотанні обставини підтверджуються змістом доданих до нього процесуальних документів, ухвал суду.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Метою арешту майна відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України є, крім іншого, збереження речових доказів.
В ч. 3 ст. 170 КПК України закріплено, що у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Частина 1 ст. 98 КПК України розкриває поняття речових доказів у кримінальному провадженні: речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
З погляду на викладене, враховуючи кваліфікацію кримінального правопорушення, за ознаками якого до ЄРДР внесено відповідні відомості, твердження слідчого, що квартира АДРЕСА_1 є об`єктом кримінального правопорушення не безпідставне, отже необхідність її арешту є доведеною.
Беручи до уваги характеристику майна, на яке має бути накладений арешт, слідчий суддя, враховуючи положення ч.ч. 4, 5 ст. 173 КПК України, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, вважає за необхідне застосувати такий спосіб арешту майна як заборона розпоряджатися вказаним майном, так як наявний ризик його відчуження, передбачений абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.
Таким чином, клопотання підлягає частковому задоволенню, так як не застосування в даному випадку заходу забезпечення кримінального провадження у зазначений судом спосіб може перешкодити кримінальному провадженню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, -
Клопотання про арешт майна задовольнити частково.
Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 шляхом заборони розпоряджатися зазначеним нерухомим майном будь-якій особі.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали направити слідчому, прокурору, заінтересованим особам.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1