Дата документу 21.09.2017 Справа № 554/6648/17

Провадження № 1-кс/554/6375/2017

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 вересня 2017 року м. Полтава
Слідчий суддя Октябрського районного суду міста Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , перекладача ОСОБА_7 розглянувши клопотання слідчого СУ ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Кіровакан, республіка Вірменія, вірмена, громадянина України, одруженого, працюючого директором центру фізичної майстерності «Спорт для всіх», депутата Миргородської міської ради сьомого скликання Полтавської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого,
В С Т А Н О В И В:
Слідчий звернувся до суду з вищезазначеним клопотанням, яке мотивує наступним.
Досудовим розслідуванням установлено, що депутат Миргородської міської ради 7 скликання Полтавської області ОСОБА_5 , 12.07.2017 в період часу з 01 до 02 години, діючи за попередньою змовою з ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, із корисливих мотивів, прибули за адресою: АДРЕСА_2 , де, обравши місце для засідки, чекали на появу потерпілого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який повертався додому з роботи на велосипеді.
У подальшому, діючи за заздалегідь розробленим ОСОБА_5 планом та реалізуючи свій єдиний злочинний умисел, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, дочекавшись, коли потерпілий опиниться в темному віддаленому місці вулиці та наблизиться до них, надав команду до нападу. Після чого ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 вчинив напад на потерпілого ОСОБА_8 .
У ході нападу ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , ОСОБА_11 та ОСОБА_10 застосували до потерпілого ОСОБА_8 насильство, небезпечне для його життя та здоров`я, яке виразилось у нанесенні числених ударів металевими битами, руками, ногами по голові та тулубу потерпілого.
Унаслідок отриманих під час розбійного нападу тілесних ушкоджень потерпілий ОСОБА_8 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 о 18:21 год. у Полтавській обласній клінічній лікарні ім. М.В.Скліфосовського.
Згідно лікарського свідоцтва про смерть від 08.08.2017 № 952 смерть ОСОБА_8 настала внаслідок черепно-мозкової травми з переломом кісток склепіння черепу, крововиливів під оболонку та в речовину головного мозку.
Своїми умисними діями, які виразились у нападі з метою заволодіння чужим майном, поєднаним із насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), вчиненому за попередньою змовою групою осіб, поєднаному із заподіянням тяжких тілесних ушкоджень, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 187 КК України.
Своїми умисними діями, які виразились в умисному нанесенні тяжкого тілесного ушкодження, вчиненому групою осіб, що спричинило смерть потерпілого, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 121 КК України.
20.09.2017 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 187, ч. 2 ст. 121 КК України.
На підставі наведеного, посилаючись на наявність ризиків переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий просить обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання та просили його задовольнити.
Підозрюваний в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання, оскільки він не причетний до скоєного.
Захисник в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання, вказав на те, що ризики, зазначені слідчим та прокурором не обґрунтовані, не доведені; підозрюваний не причетний до злочину; він має сім`ю, виховує дітей, доглядає за хворими батьками.
Заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Частиною 1 статті 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Так, згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин, однак, те, що можна вважати обґрунтованим, залежить від обставин.
У справі Феррарі-Браво проти Італії Європейський суд з прав людини зазначив, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому і має тримання під вартою.
У справі Мюррей проти Сполученого Королівства суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.
Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Встановлено, що 20.09.2017 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 187, ч.2 ст. 121 КК України.
В матеріалах провадження містяться достатні дані, які переконують суд у тому, що підозрюваний міг вчинити інкримінований йому злочин, висунута підозра є обґрунтованою. При цьому слідчим суддею при обранні запобіжного заходу лише перевіряється наявність вагомих доказів, що можуть свідчити про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення. Питання щодо доведеності чи недоведеності вини підозрюваного не є предметом розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Так, в судовому засіданні сторонами кримінального провадження надані докази, які на думку слідчого судді свідчать про:
- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 187, ч.2 ст. 121 КК України, санкцією якого передбачено максимальне покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 15 років з конфіскацією майна, що підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами: оглядом місця події 12.07.2017 року, а саме: ділянки місцевості по проїзній частині неподалік домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 ; оглядом місця події 12.07.2017, а саме: одягу потерпілого ОСОБА_8 ; протоколом допиту потерпілого від 13.07.2017 року ОСОБА_8 ; довідкою головного лікаря Миргородської ЦРЛ № 1337 від 12.07.2017; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 12.07.2017 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_14 від 13.07.2017 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_14 від 16.08.2017 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 14.07.2017; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 ; протоколом огляду трупа від 07.08.2017 року; протоколом тимчасового доступу від 27.07.2017 року до інформації ПрАТ «Київстар»; протоколом тимчасового доступу від 27.07.2017 року до інформації ПрАТ «ВФ «Україна»; протоколом тимчасового доступу від 27.07.2017 року до інформації ТОВ «лайфселл»; протоколом тимчасового доступу від 26.07.2017 року до інформації ПрАТ «Київстар»; протоколом тимчасового доступу від 27.07.2017 року до інформації ТОВ «лайфселл»; протоколом тимчасового доступу від 26.07.2017 року до інформації ПрАТ «Київстар»; протоколом тимчасового доступу від 26.07.2017 року до інформації ПрАТ «Київстар»; протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 02.09.2017 року згідно якого було здійснено аналіз отриманої інформації від операторів мобільного зв`язку; протоколом допиту свідка ОСОБА_17 , від 19.09.2017 року, який розповів про відомі йому обставини вчинення злочину; іншими документальними доказами наявними в матеріалах кримінального провадження.
- наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення;
- жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним ризикам.
Суд, у відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, враховує дані про особу підозрюваного в їх сукупності, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватим, вік та стан його здоров`я, міцність соціальних зв`язків в місці його проживання, репутацію, майновий стан ОСОБА_5 .
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого та необхідність застосування щодо підозрюваного виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У відповідності до ч.1 ст.197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
Враховуючи зазначене та передбачені ст.ст. 177, 178 КПК України обставини, а також те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, вчиненого із застосуванням насильства та який спричинив загибель людини, слідчий суддя не визначає розмір застави.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 131, 132, 176-179, 182-183, 193-194,196-197, 199, 202, 205, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого - задовольнити.
Обрати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у межах строку тримання під вартою, передбаченого ч. 1 ст. 197 КПК України, строком на 60 днів, який обчислювати з 17 год. 50 хв. 19 вересня 2017 року.
Кінцевим днем тримання під вартою визначити 18.11.2017 року, 17 год. 50 хв.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Полтавської області протягом п`яти днів з часу проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1