Справа № 405/5678/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.10.2017 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого ВРЗЗС СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні за № 0000164 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Салахи, Євлахського району, Азербайджан, азербайджанця, громадянина України, офіційно не працюючого, одруженого, маючого на утриманні двох малолітніх дітей, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:
слідчий за погодженням із прокурором звернувся до суду з вищевказаним клопотанням, в обґрунтування якого зазначив, що в провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000164 від 06.10.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

06 жовтня 2017 року під час обшуку проведеного на підставі ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 25 вересня 2017 року, за адресою: АДРЕСА_2 , за місцем проживання ОСОБА_5 , в коридорі, в чоловічій, чорній куртці, яка належить ОСОБА_5 , а саме в лівій зовнішній кишені, виявлено та вилучено: поліетиленовий пакет, в якому знаходиться предмет зовні схожий на корпус бойової гранати та предмет візуально схожий на запал до ручної гранати універсального типу «УЗРГМ-2», які згідно висновку експерта № 97 від 06.10.2017 року, у зібраному стані, являють собою вибуховий пристрій бойову ручну осколкову гранату наступальної дії типу РГД-5, що була придатна до здійснення вибуху після видалення запобіжної чеки та вивільнення важеля.

ОСОБА_5 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України 07.10.2017 року о 13:45 год.

07.10.2017 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Слідчим в клопотанні зазначається про існування ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому з метою недопущення протиправних дій та поведінки, вважає, що до підозрюваного слід застосувати такий вид забезпечення кримінального провадження, як запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, вказав на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 , підозри, наявність вказаних в клопотанні ризиків та неможливість їх запобігання шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Підозрюваний та його захисник надали пояснення, відповідно до яких, вказали на необґрунтованість підозри, про яку було повідомлено, недоведеність зазначених в клопотанні ризиків, міцність соціальних зв`язків підозрюваного та позитивні характеризуючи дані на нього, в задоволенні клопотання просили відмовити.

Вивчивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення учасників судового процесу, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

В ході судового розгляду слідчим суддею встановлено, що в провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000164 від 06.10.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

07.10.2017 року о 13:45 год. ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України та в цей же день йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, відповідно до якої ОСОБА_5 вчинив придбання, зберігання бойових припасів без передбаченого законом дозволу.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Термін «обґрунтована підозра», згідно практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Причетність ОСОБА_5 до оголошеної йому підозри підтверджується матеріалами клопотання, а саме: протоколом обшуку від 06.10.2017 року (а.с. 8), висновком експерта №97 від 06.10.2017 року (а.с. 12-20).
Таким чином, надані до клопотання матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, про те що ОСОБА_5 , міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 263 КК України.
Слідчим суддею також відзначається, що практика Європейського суду з права людини не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового слідства були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.

Крім того, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 04.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.

Слідчим суддею встановлено наявність ризиків, які передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

В свою чергу, санкція інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України передбачає позбавлення волі на строк до 7 років.

Слідчий суддя враховує обставини, визначені у ч. 1 ст. 178 КПК України, а саме: повідомлення ОСОБА_5 , про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, вагомість наявних доказів цього, його вік, репутацію, тяжкість покарання, міцність соціальних зв`язків та наявність у нього утриманців.

Водночас, слідчим суддею відзначається, що згідно наданих захисником підозрюваного та самим підозрюваним пояснень, підозрюваний зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , затримано підозрюваного було за місцем його проживання за адресою: АДРЕСА_2 , відповідно до ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 06.10.2017 року, місцем проживання підозрюваного, з його слів, є АДРЕСА_3 , відповідно до наданої захисником підозрюваного характеристики, адресою проживання підозрюваного є АДРЕСА_4 . Тобто, ані захисник підозрюваного, ані сам підозрюваний не змогли конкретизувати адресу місця проживання підозрюваного, що свідчить про те, що підозрюваний не має постійного місця проживання, на шлях виправлення не став та продовжує вчиняти кримінальні правопорушення, що підтверджується зібраними матеріалами даного клопотання. З урахуванням зазначеного, слідчий суддя вважає доведеними наявність вказаних прокурором ризиків, на які він посилався та неможливість їх запобігання у разі застосування до підозрюваного більш мякого запобіжного заходу.

Наведені доводи захисту про позитивні характеризуючи дані на підозрюваного та наявність малолітніх дітей, не є обставинами, що спростовують оголошену підозру та встановлені ризики.

Не бере до уваги слідчий суддя й доводи захисника ОСОБА_4 про те, що до підозрюваного вже застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки розглядається слідчим суддею клопотання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою саме по кримінальному провадженню № 0000164 від 06.10.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, у якому запобіжний захід відносно підозрюваного не застосовувався.

Таким чином, застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за вказаних обставин справи та серйозністю висунутої проти нього підозри, з урахуванням встановлених ризиків, на думку слідчого судді, не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Усі наведені обставини у їх сукупності не дають достатніх підстав застосувати відносно підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, строком на 60 днів.

Відповідно до ч. 2 ст. 197 КПК України, строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.
Згідно ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим кодексом.

З урахуванням встановлених обставин кримінального правопорушення, особи підозрюваного, його матеріального стану та положень ч. 5 ст. 182 КПК України, слідчий суддя вважає можливим заставу визначити у 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 176 -178, 182-183, 197, 205, 309, 392 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:
клопотання старшого слідчого ВРЗЗС СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме: з 13.45 год. 07.10.2017 року по 13.45 год. 05.12.2017 року.

Визначити розмір застави у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб тобто 64000,00 грн., які необхідно внести на розрахунковий рахунок №2505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області, , банк отримувача ДКСУ м. Київ, код банку отримувача МФО 820172. Призначення платежу: забезпечення виконання рішення згідно статті 182 КПК України по справі за № 0000164 від 06.10.2017 року.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 - з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 на строк по 05.12.2017 року наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту у якому він зареєстрований та проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та/або місця роботи;

Роз`яснити ОСОБА_5 , що відповідно до ч. ч. 8, 9 ст.182 КПК України у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Строк дії ухвали до 05.12.2017 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Кіровоградської області протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Ленінського
районного суду
м. Кіровограда ОСОБА_1