Придніпровський районний суд м.Черкаси
УХВАЛА
Номер провадження 1-кс/711/643/18

Справа № 711/1809/18

15 березня 2018 року

Слідчий суддя Придніпровського районного суду міста Черкаси ОСОБА_1 , за участю:
секретар ОСОБА_2 , прокурор ОСОБА_3 , заявник ОСОБА_4
розглянувши скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора прокуратури Черкаської області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:
Заявник звернувся до суду зі скаргою, в якій просив визнати протиправною бездіяльність прокурора прокуратури Черкаської області щодо невнесення відомостей до ЄРДР на підставі заяви поданої від імені заявника іншою особою - ОСОБА_5 - від 07.03.2018р. та зобов`язати уповноважених осіб прокуратури Черкаської області внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування на підставі такої заяви.

В обґрунтування скарги зазначено, що 07.03.2018р. ОСОБА_5 , за дорученням ОСОБА_4 , подала до прокуратури Черкаської області заяву, в якій просила внести до ЄРДР відомості про вчинення начальником ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_6 та головним бухгалтером ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.364, 365, 383, 384 КК України. Проте прокурором були проігноровані вимоги ст.214 КПК України і не внесені відповідні відомості до ЄРДР.

В судовому засіданні заявник підтримав вимоги скарги і просив її задовольнити.

Прокурор заперечував проти задоволення скарги. Пояснив, що підстави для внесення відомостей до ЄРДР відсутні, оскільки складена ОСОБА_4 та його представником ОСОБА_5 заява про кримінальне правопорушення не містить об`єктивних даних, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення. Просила відмовити у задоволенні скарги в повному обсязі.

Заслухавши пояснення учасників судового провадження, дослідивши надані письмові документи, вважаю що скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що 07.03.2018р. до прокуратури Черкаської області надійшла заява про кримінальне правопорушення подана складена та подана ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_4 .. В заяві зазначено про вчинення начальником ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_6 та головним бухгалтером ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.364, 365, 366 КК України.

Натомість відомості за зазначеною заявою не були внесені до ЄРДР у передбачений законом 24 годинний термін, тому заявник звернувся зі скаргою до слідчого судді.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені дії чи бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Надаючи оцінку обґрунтованості доводів заявника необхідне звернути увагу на наступне.

Відповідно до пп.2 п.1 розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генпрокуратури України від 06.04.2016р. №139, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Положення ч.1 ст.214 КПК України та пункт 2.2 Інструкції, затвердженої наказом МВС України №700 від 14.08.2012р., зобов`язують слідчого, прокурора невідкладно, але не пізніше 24-х годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести до ЄРДР відповідні відомості та розпочати розслідування, але тільки по заявах або повідомленнях, які містять ознаки кримінального правопорушення, а не по будь-яким іншим.

На такий обов`язок слідчого, прокурора вказують і вимоги частин 3, 4 і 5 ст.214 КПК, згідно з якими до ЄРДР вносяться відомості про кримінальне правопорушення, короткий виклад обставин, які свідчать про вчинення саме кримінального правопорушення, його попередню правову кваліфікацію із зазначенням статті (частин статті) закону України про кримінальну відповідальність, тобто Кримінального кодексу України, зміст повідомлення слідчим прокурора про підставу початку досудового розслідування.

Тож положення ст.214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого ним Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). При цьому реальність конкретної події злочину має визначатись наявністю об`єктивних даних, що свідчать про ознаки об`єктивної сторони злочину, тобто даних про наявність суспільно небезпечного діяння для злочинів з формальним складом та, додатково, даних про наслідки для злочинів з матеріальним складом.

Аналіз змісту заяви ОСОБА_4 від 07.03.2018р. свідчить, що її зміст не відповідає вищезгаданим вимогам кримінально-процесуального законодавства, оскільки не містить даних обставини вчинення злочину та реальність кримінально-караного діяння. В заяві не зазначено обставин події протиправної діяльності, внаслідок якої було вчинено кримінальне правопорушення (час, місце, спосіб, обставини, що свідчать про злочинний характер діяння), а також відомостей про об`єктивні дані, які підтверджують такі події і обґрунтовують твердження заявника про розмір завданих йому матеріальних збитків. Твердження заявника про завдання йому матеріальних збитків на 500 000грн, яких він зазнав внаслідок хвороби, нічим не обґрунтовується, а припущення про вчинення кримінального правопорушення ґрунтується на суб`єктивній оцінці та ставленні заявника до невідомих обставин (оскільки такі обставини не викладені в заяві) його відносин з керівником та головним бухгалтером ГУ НП в Черкаській області, де колись працював заявник.

Варто звернути увагу, що чинний КПК не передбачає можливості оскарження дій слідчого, прокурора щодо внесення відомостей до ЄРДР у випадку відсутності достатніх об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки вчинення кримінального правопорушення, у відповідних заяві чи повідомленні. Разом з тим необґрунтоване порушення кримінального провадження є підставою для проведення слідчих дій, в процесі здійснення яких неминучим є обмеження конституційних прав і свобод особи, що саме по собі порушує такі засади кримінального провадження, як верховенство права, законність, невтручання у приватне життя тощо. Натомість кримінальне провадження має здійснюватися із додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Отже внесення до ЄРДР відомостей на підставі заяв, які не містять достатньо об`єктивних фактичних даних, що підтверджують реальність події злочину, не відповідатиме засадам верховенства права і не може обумовлюватись суто формальним підходом до такої процедури.

В цьому контексті необхідно враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших). Саме по собі припущення щодо надання фізичними особами завідомо неправдивих свідчень під час допиту їх у якості свідків, які не збігаються з їх поясненнями в інших ситуаціях, не є безумовним свідченням вчинення злочину. Достовірність таких свідчень має бути встановлена у передбаченому законом порядку і лише у разі спростування достовірності таких показань можна обґрунтовано припускати про можливість вчинення кримінально караного діяння, що є підставою для здійснення кримінального провадження.

Аналіз змісту заяви ОСОБА_4 від 07.03.2018р. свідчить, що така заява не є повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, оскільки не містить навіть загальних вимог до такої заяви в частині викладення обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (наявність достатньо об`єктивних фактичним даних про реальність події кримінального правопорушення), а відтак не створює безумовного обов`язку прокурора здійснити реєстрацію таких відомостей в ЄРДР та розпочати досудове розслідування у 24-годинний термін.

Таким чином, вважаю, що прокурором не порушено вимог кримінально-процесуального законодавства, що регламентують порядок розгляду заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення, а тому скарга задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного і керуючись ст.303, 306, 307 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні скарги ОСОБА_4 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1