Справа №705/5398/17
1-кс/705/284/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 березня 2018 року місто Умань
Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , розглянувши за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Умань клопотання адвоката ОСОБА_5 , діючого в інтересах ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , про зняття арешту з майна в порядку абзацу другого частини першої статті 174 КПК України,
08.02.2018 року ним було направлено адвокатський запит вих. № 117 до слідчого Уманського ВП ГУНП в Черкаській області, у якому він просив надати інформацію, чи було проведено будь-які експертизи стосовно грошей, телефону та вантажного автомобіля, на якій було накладено арешт відповідно до ухвали від 23.12.2017 року, якщо ні, то яка на даний час існує необхідність у неповерненні вказаного майна, враховуючи ті тяжкі наслідки для ФОП « ОСОБА_9 ».
05.03.2018 року він отримав відповідь вх. № 23 на запит, в якій було зазначено, що стосовно майна, на яке було накладено арешт жодних експертиз не проводилось. Це майно було лише оглянуто в рамках вказаного кримінального провадження.
Згідно матеріалів кримінального провадження, відносно ОСОБА_6 та ОСОБА_7 кримінальне провадження не відкривалось органом досудового слідства та їм не повідомлялось про підозру у вчиненні будь-яких правопорушень, передбачених КК України. Також вони не є обвинуваченими або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно-небезпечне діяння.
Зважаючи на той факт, що вже протягом 2-х місяців ОСОБА_6 та ОСОБА_7 були позбавлені своєї власності та не мають можливості нею розпоряджатися, а підозра в рамках даного кримінального провадження нікому не пред`явлена, тому він вважає, що на сьогодні відсутня потреба в перебуванні майна під арештом і арешт підлягає скасуванню в порядку абз.2 ч.1 ст.174 КПК України.
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 , який представляє інтереси ОСОБА_6 , просив клопотання задовольнити. Пояснив, що арешт накладено на майно третіх осіб, які не причетні до вчинення злочину і у справі відсутні докази такої обставини. Вважає, що хоча майно і визнане речовим доказом, проте відсутні підстави його утримувати. В даному випадку він вбачає корупційну складову, так як власники майна повинні бігати та просити повернути їм їхнє майно. Фактично накладенням арешту власників майна позбавили права користуватись таким майном. Вважає, що на даний час відпала необхідність в арешті майна.
Слідчий Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 у судовому засіданні пояснив, що майно, на яке було накладено арешт, визнано речовим доказом у справі. Правомірність накладення арешту була підтверджена судом апеляційної інстанції. Вважає,що хоча на даний час і не встановлена особа злочинця, потреба в арешті майна не відпала.
22.12.2017 року до Уманського ВП із заявою звернувся представник ТОВ «Ставангер», про те, що в ніч з 21.12.2017 року на 22.12.2017 року, невідома особа, перебуваючи в м. Умань, по вул. Індустріальній, 14, шляхом обману, заволоділа товаром шампанським, на загальну суму 393747,84 грн., внаслідок чого потерпілому ТОВ "Ставангер" було заподіяно матеріального збитку на вищевказану суму.
Згідно ухвали апеляційного суду Черкаської області від 29 січня 2018 року ухвала слідчого судді від 29 грудня 2017 року про накладення арешту на майно, залишена без змін. Суд апеляційної інстанції зазначив про те, що ухвала слідчого судді є законною та обґрунтованою.
Майно, яке відповідає визначеним у п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України критеріям та має ознаки речових доказів, повинно вилучатись та арештовуватись незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.
В ст. 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя, суд накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ст. 98 КПК України.
Таким чином, арешт, накладений на речові докази, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.
Абзацом другим частини першої статті 174 КПК України передбачено, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Оскільки вказане у клопотанні майно визнане речовими доказами і кримінальне провадження на момент розгляду клопотання знаходиться на стадії досудового розслідування, суд вважає, що питання скасування арешту є передчасним, так як відсутні підстави вважати, що орган досудового розслідування безпідставно затягує строк досудового розслідування і не встановлює особу, яка вчинила кримінальне правопорушення. Майно, на яке було накладено арешт згідно ухвали слідчого судді з метою забезпечення збереження речових доказів, статусу речових доказів не втратити і є необхідними для встановлення істини у кримінальному провадженні.
На підставі вище викладеного, суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання про зняття арешту з майна необхідно відмовити.
Враховуючи викладене вище, керуючись ст. 171,174 КПК України, слідчий суддя
Відмовити в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 , діючого в інтересах ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , про зняття арешту з майна в порядку абзацу другого частини першої статті 174 КПК України.
Ухвала не підлягає оскарженню в апеляційному порядку та набирає законної сили з моменту проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1