Справа № 761/9630/18
Провадження № 1-кс/761/6659/2018
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2018 року м.Київ
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС 1 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному № 0000014, внесеного до ЄРДР від 31.01.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
Старший слідчий в ОВС 1 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України майор юстиції ОСОБА_3 , звернувся до Шевченківського районного суду м.Києва з клопотанням, погодженим прокурором який здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000014 від 31.01.2018, про арешт майна, в якому просить накласти арешт на майно, вилучене 15.03.2018 під час особистого обшуку в ході затримання у ОСОБА_5 , а саме:
1. грошові кошти у сумі 1522 грн., 7 купюр номіналом «200» грн., 1 купюра номіналом «100» грн., 1 купюра номіналом «20» грн., 1 грн. у кількості 2 шт.;
2. 3 купюри номіналом «100» доларів США HB 43537273 L, KD 97967900 A, KF 42265083 B;
3. Флешнакопичувач чорного кольору «Transcend» 8 Gb;
4. Мобільний телефон «MEIZU» сірого кольору с.н. НОМЕР_1 .
16.03.2018 зазначені речі визнано речовими доказами в даному кримінальному провадженні, оскільки зберегли на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
В обґрунтування клопотання зазначено, що за фактом вимагання неправомірної вигоди від громадян, за попередньою змовою групою осіб посадовими особами митного поста «Північний» Дніпропетровської митниці ДФС України, а саме заступником начальника Управління протидії митним правопорушенням, начальником відділу митного оформлення № 2, заступником начальника відділу митного оформлення № 2, головним державним інспектором за попередньою змовою з митними брокерами, а також з судовими експертами, які налагодили злочинну схему отримання неправомірної вигоди в розмірі 200-500 доларів США з кожного оформленого автомобіля фізичних осіб, на постійній основі, шляхом створення штучних перешкод та умов, за яких представники фізичних осіб змушені сплачувати останнім неправомірну вигоду за безперешкодне митне оформлення.
Слідчий подане клопотання підтримав.
Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження вважаю, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Положеннями ч. 2, ч. 6 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.
Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно з ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Як вбачається з долучених до матеріалів клопотання документів, зокрема постанови від 16 березня 2018 року вищевказані речі визнано речовими доказами по даному кримінальному провадженні оскільки зберегли на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні слідчого майна.
Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ
Клопотання старшого слідчого в ОВС 1 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному № 0000014, внесеного до ЄРДР від 31.01.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на майно:

1. 1. грошові кошти у сумі 1522 грн., 7 купюр номіналом «200» грн., 1 купюра номіналом «100» грн., 1 купюра номіналом «20» грн., 1 грн. у кількості 2 шт.;

2. 3 купюри номіналом «100» доларів США HB 43537273 L, KD 97967900 A, KF 42265083 B;

3. Флешнакопичувач чорного кольору «Transcend» 8 Gb;

4. Мобільний телефон «MEIZU» сірого кольору с.н. НОМЕР_1 , -виявлені та вилучені 15.03.2018 в ході проведення особистого обшуку підозрюваного ОСОБА_5 .

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Апеляційного суду м.Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1