ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 грудня 2017 року Жовтневий районний суд

міста Дніпропетровська

у складі: головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Афінацентр» ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 31 жовтня 2017 року у кримінальному провадженні № 0001073, -

встановив:
Директор Товариства з обмеженою відповідальністю «Афінацентр» ОСОБА_3 подав до суду клопотання, в якому просить скасувати арешт на грошові кошти Товариства з обмеженою відповідальністю «Афінацентр», які знаходяться та можуть надійти на рахунок № НОМЕР_1 в ПАТ КБ «ПриватБанк», накладеного ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 31 жовтня 2017 року у кримінальному провадженні № 0001073.

В обґрунтування доводів клопотання ОСОБА_3 вказує, що в ході досудового розслідування кримінального провадження № 0001073 вищенаведеною ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 31 жовтня 2017 року було накладено арешт на грошові кошти ТОВ «Афінацентр». У поданому клопотанні звертається увага на те, що арештовані грошові кошти не мають жодного відношення до обставин кримінального правопорушення, щодо якого здійснюється досудове розслідування у даному кримінальному провадженні, а відтак арешт підлягає скасуванню. У зв`язку з чим, представник товариства вважає, що арешт на рахунки було накладено необґрунтовано та без будь-яких законних підстав, а отже просить його скасувати, так як його було накладено необґрунтовано.

Директор Товариства з обмеженою відповідальністю «Афінацентр» ОСОБА_3 подав до канцелярії суду заяву про розгляд клопотання за його відсутністю.

Прокурор прокуратури Дніпропетровської області у судові засідання 11 та 14 грудня 2017 року не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином (в матеріалах є відповідні підтвердження), причини неявки суду не повідомив, що не перешкоджає розгляду клопотання про скасування арешту майна за його відсутністю.

Суд, дослідивши матеріали за клопотанням Товариства з обмеженою відповідальністю «Афінацентр» та матеріали за клопотанням про накладення арешту у кримінальному провадженні № 0001073, співставивши їх з вимогами кримінального процесуального закону, приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання, виходячи з наступних підстав.
Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 31 жовтня 2017 року накладено арешт на грошові кошти ТОВ «Афінацентр» (код 39107995), які знаходяться та можуть надійти на рахунки в ПАТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299), а саме: № НОМЕР_2 українська гривня, № НОМЕР_1 - українська гривня, № НОМЕР_3 українська гривня, № НОМЕР_4 українська гривня, № НОМЕР_5 українська гривня, № НОМЕР_6 українська гривня. Зупинено видаткові операції по рахунках № НОМЕР_2 українська гривня, № НОМЕР_1 українська гривня, № НОМЕР_3 українська гривня, № НОМЕР_4 українська гривня, № НОМЕР_5 українська гривня, № НОМЕР_6 українська гривня, відкритих в ПАТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299), за винятком видаткових операцій пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів) в бюджет або державні цільові фонди, а так само по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, та видатків пов`язаних з виплатою заробітної плати. Зобов`язано службових осіб вказаного банку зробити відмітку на постанові суду з даними про залишок грошових коштів на рахунках № НОМЕР_2 українська гривня, № НОМЕР_1 українська гривня, № НОМЕР_3 українська гривня, № НОМЕР_4 українська гривня, № НОМЕР_5 українська гривня, № НОМЕР_6 українська гривня, відкритих у ПАТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299), із зазначенням часу, дати та суми залишку грошових коштів на рахунку. Зобов`язано посадових ПАТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299) направити до відділу процесуального керівництва слідчих органів прокуратури Дніпропетровської області виписку із зазначенням на рахунках № НОМЕР_2 українська гривня, № НОМЕР_1 українська гривня, № НОМЕР_3 українська гривня, № НОМЕР_4 українська гривня, № НОМЕР_5 українська гривня, № НОМЕР_6 українська гривня, в ПАТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299) залишку грошових коштів на момент пред`явлення постанови суду, та невідкладно направляти данні у разі додаткового надходження грошових коштів на вищезазначений рахунок.

Цією ухвалою було встановлено, що у провадженні слідчого управління прокуратури Дніпропетровської області перебуває кримінальне провадження за № 0001073 за фактами вчинення протиправних дій службовими особами органів місцевого самоврядування м. Дніпра та службових осіб комунальних підприємств м. Дніпра, які спільно із службовими особами суб`єктів господарської діяльності розтрачують бюджетні кошти шляхом виведення їх у «тіньовий сектор» економіки, що призводить до спричинення шкоди державним інтересам, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 191, ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 364 КК України.

Досудовим слідством встановлено, що на території Дніпропетровської області, групою осіб було організовано схему з виводу бюджетних коштів у «тіньовий сектор» економіки за принципом «конвертаційного центру», з використанням документів фіктивних підприємств, що завдає шкоди державі в особливо великих розмірах.

Послугами вищевказаного «конвертаційного центру» користуються комунальні підприємства та СГД, які отримують бюджетні кошти за виконання робіт, надання послуг та поставку товарно-матеріальних цінностей, зокрема Товариство з обмеженою відповідальністю «Афінацентр» (39107995).

Згідно бази даних Державної фіскальної служби України АІС «Податковий блок» було встановлено, що ТОВ «Афінацентр» (код 39107995) має розрахункові рахунки в ПАТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299), а саме: № НОМЕР_2 українська гривня, № НОМЕР_1 - українська гривня, № НОМЕР_3 українська гривня, № НОМЕР_4 українська гривня, № НОМЕР_5 українська гривня, № НОМЕР_6 українська гривня, та використовує їх у протиправній діяльності.

Таким чином, з метою відшкодування спричинених державі збитків, забезпечення можливих у майбутньому цивільних позовів, виникла необхідність у накладенні арешту на рахунки ТОВ «Афінацентр» (код 39107995) має розрахункові рахунки в ПАТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299), а саме: № НОМЕР_2 українська гривня, № НОМЕР_1 українська гривня, № НОМЕР_3 українська гривня, № НОМЕР_4 українська гривня, № НОМЕР_5 українська гривня, № НОМЕР_6 українська гривня.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку прокурора, суд прийшов до висновку про необхідність задоволення клопотання про накладення арешту на рахунки ТОВ «Афінацентр».

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді. Треті особи, майно яких може бути арештовано, - особи, які отримали чи придбали у підозрюваної, обвинуваченої чи засудженої особи майно безоплатно або в обмін на суму, значно нижчу ринкової вартості, або знали чи повинні були знати, що мета такої передачі - отримання доходу від майна, здобутого внаслідок вчинення злочину, приховування злочину та/або уникнення конфіскації. Вищезазначені відомості щодо третьої особи повинні бути встановлені в судовому порядку на підставі достатності доказів.

Підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.

Згідно із ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Статтею 214 КПК України визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а така процесуальна заборона як арешт майна застосовується до вичерпного кола суб`єктів указаного у ст. 170 КПК України.

Відповідно до цієї норми така заборона стосується підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру. Крім того, арешт може бути накладено за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину.

Пунктом 13 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05 квітня 2013 року № 223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» встановлено, що розгляд питання щодо скасування заходів забезпечення кримінального провадження здійснюється у порядку, передбаченому статтями 147, 158, 174 КПК. Слідчий суддя скасовує ці заходи забезпечення лише у випадках: визнання доводів особи, яка не була присутня при прийнятті рішення про накладення грошового стягнення, щодо безпідставності застосування такого заходу обґрунтованими. Рішення за результатами розгляду клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення оскарженню не підлягає; надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи: 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; 3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до п. 2.6 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 при накладенні арешту на майно слід перевіряти наявність - належних підстав для арешту майна; - доказів, що вказують на вчинення особою чи особами, на майно яких слідчий просить накласти арешт, кримінального правопорушення; - встановлення розміру шкоди та питання щодо наявності цивільного позову, та співрозмірність обмеження права власності; - відповідність клопотання слідчого вимогам ст. 171 КПК; - чи накладається арешт на майно особи, яка не є підозрюваним у кримінальному провадженні.

В ході розгляду питання про можливість скасування арешту слідим суддею встановлено, що досудове розслідування у даному кримінальному провадженні триває з листопада 2015 року, тобто понад двох років, в той час як жодній службовій особі Товариства з обмеженою відповідальністю «Афінацентр» не було повідомлено про підозру.

При цьому на час розгляду клопотання у суду відсутні відомості, які б вказували на те, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Афінацентр» підпадає під ознаки третьої особи, якщо вона набула таке майно від підозрюваного, обвинуваченого, чи іншої особи безоплатно, за ринкову ціну або за ціну вищу чи нижчу ринкової вартості, і знала або повинна була і могла знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини 1 статті 96-2 КК України «Випадки застосування спеціальної конфіскації».

Крім того, судом встановлено, що в межах цього кримінального провадження відносно яких небудь службових осіб цього Товариства цивільного позову заявлено не було.

Судом також враховано й те, що при розгляді клопотання прокурор та слідчий в судове засідання не з`явився, не довів необхідності та наявності потреби у подальшому арешті майна.

До того ж, суд вважає за необхідне послатися на приписи п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, згідно з якими до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

З огляду на це слід зазначити, що подальший арешт майна за відсутністю передбачених для цього підстав може порушити право заявника на вільне використання належного йому майна, що буде суперечити загальним засадам володіння особою майном, приписам національного законодавства та вимогам ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини (зокрема, справа «Баландіна проти України, «Батрак проти України», «Панов проти України»).

У рішеннях у справах «Фокм, Кемпбел і Гарлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук і Йонкало проти України» судом указано про те, що доцільність та вмотивованість застосування заходів забезпечення кримінального провадження передбачає існування фактів або інформації, які повинні задовольнити об`єктивного спостерігача в тому, що особа, щодо якої розглядається питання, вчинила злочин; такі факти не можуть спиратися на голе припущення, і повинні бути чимось більшим, ніж нечітка здогадка або непідтверджена підозра.

Таким чином, обставини, які слугували підставою для накладення арешту не встановлені, а тому арешт з грошових коштів ТОВ «Афінацентр» № 1064, накладений ухвалою місцевою суду, підлягає скасуванню.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 173, 174, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:
Клопотання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Афінацентр» ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного у кримінальному провадженні № 0001073, задовольнити.

Арешт, накладений ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 31 жовтня 2017 року у справі № 201/16132/17, провадження 1-кс/201/10252/2017 на грошові кошти ТОВ «Афінацентр» (код 39107995), які знаходяться та можуть надійти на рахунок в ПАТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299) № НОМЕР_1 - українська гривня, скасувати.
Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1