Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/421/18
Номер провадження 1-кс/376/66/2018
"05" березня 2018 р. Слідчий суддя Сквирського районного суду Київської області - ОСОБА_1 ,
за участю військового прокурора Білоцерківського гарнізону ОСОБА_2 ,
при секретарі судових засідань ОСОБА_3 ,
захисника підозрюваного ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженця м. Каховка Херсонської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, з професійно-технічною освітою, військовослужбовця військової служби за контрактом, яку проходить на посаді командира бойової машини командира відділення 8 механізованої роти 3 механізованого батальйону військової частини НОМЕР_1 , не одруженого, на утриманні має малолітню дочку, раніше не судимого,
підозрюваного в цьому кримінальному провадженні за ч. 1 ст. 115 КК України,

Старший слідчий СВ Сквирського ВП ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_6 за погодженням з військовим прокурором Білоцерківського гарнізону ОСОБА_2 звернувся до Сквирського районного суду Київської області з клопотанням про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , який підозрюється в тому, що 08.01.2018 року близько 17 години 30 хвилин, ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись за місцем свого проживання, а саме в житловому будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 на ґрунті давніх неприязних відносин зі своїм рідним братом ОСОБА_7 , зумовлених постійними конфліктами побутового характеру, вступив в суперечку з останнім, в ході якої ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх наслідки та бажаючи їх настання, тримаючи в лівій руці кухонний ніж, наніс ним не менше трьох ударів потерпілому ОСОБА_7 , спричинивши йому тим самим тілесні ушкодження, від яких останній помер на місці.
Згідно лікарського свідоцтва про смерть №5 від 09.01.2018 смерть ОСОБА_7 настала внаслідок відкритих ран численних ділянок тіла.
Прокурор у судовому засіданні вважав за доцільне продовження тримання підозрюваного під вартою посилаючись на те що ризики які було враховано при обранні даного виду запобіжного заходу не сплинули та продовжують тривати.
Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні не заперечували проти продовження раніше обраного запобіжного заходу.
Суд, дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_4 та підозрюваного ОСОБА_5 приходить до наступного.
Клопотання про продовження строку тримання під вартою подано з дотриманням вимог п.1 ст.199 КПК України.
ОСОБА_5 є підозрюваним у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.
На підставі ухвали слідчого судді Сквирського районного суду Київської області від 10 січня 2018 року відносно ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у виді тримання його під вартою, строком до 08.03.2018 року, без права внесення застави.
Прокурор в судовому засіданні вказав, що по даному кримінальному провадженні виконано майже усі слідчі дії, спрямовані на отримання та перевірку отриманих доказів у ньому. Однак, необхідно надати доступ до матеріалів досудового розслідування підозрюваному, його захиснику,отримати висновки шести судових експертиз, з урахуванням висновків вказаних експертиз, визначитись із остаточною кримінально-правовою кваліфікацією дій ОСОБА_5 та повідомити йому про зміну раніше повідомленої підозри, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування та виконати інші процесуальні дії, направлені на закінчення досудового розслідування. Ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були враховані при обрані міри запобіжного заходу продовжують існувати і на даний час. Тому просить суд продовжити ОСОБА_5 міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Зі змісту ст. 197 КПК України вбачається, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.
При вирішенні клопотання про продовження строку тримання під вартою, слідчий суддя виходить з наступного.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. При цьому, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.
Так, 03.03.2018 року, військовий прокурор Білоцерківського гарнізону виніс постанову про продовження строку досудового розслідування в цьому кримінальному провадженні до 03.04.2018 року включно. Тобто в ініціатора поданого клопотання (слідчого) виникли достатні підстави для звернення до слідчого судді про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 .
При вирішенні питання про продовження строку тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя враховує докази, що свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_5 кримінального правопорушення передбаченого (злочину) ч.1 ст. 115 КК України, санкція покарання якого передбачає позбавлення волі на строк від 7 до 15 років позбавлення волі, яке згідно ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином, тяжкості покарання, яке йому загрожує, у разі визнання його винним, а також характер вчиненого, минуле й особисті та соціальні обставини життя, та його зв`язки з суспільством.
Слідчий суддя вважає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, не надає можливості перешкоджання інтересам правосуддя шляхом ухилення підозрюваного від досудового розслідування. Окрім цього, докази отримані під час досудового розслідування щодо особи підозрюваного ОСОБА_5 можуть вказувати на можливість впливу на свідків по кримінальному провадженню та ухилення від досудового розслідування, з урахуванням даних про елементи антисоціальної поведінки ОСОБА_5 ..
Крім того, що ризики, передбачені ст. 177 КПК є реальними та триваючими, вони виключають можливість зміни міри запобіжного заходу щодо підозрюваного на більш м`який, так як альтернативні запобіжні заходи на даний час не забезпечать належний рівень процесуальної поведінки підозрюваного.
Обставини, зазначені у клопотанні, виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою. Відсутні передумови для застосування підозрюваному менш суворого виду запобіжного заходу.
Виключно через необхідність проведення обов`язкових слідчих дій та прийняття процесуальних рішень, отримання висновків призначених спеціальних досліджень, а також забезпечення сторін кримінального провадження в ознайомленні з наявними матеріалами, слідчий обґрунтовано ініціював розгляд поданого ним клопотання про доцільність продовження тримання підозрюваного під вартою по означеному кримінальному провадженню.
Тобто, існують законні підстави та виправдані потреби для задоволення поданого слідчим клопотання, про продовження строку тримання підозрюваного під вартою, для забезпечення досягнення завдань в цьому кримінальному провадженні.
З огляду на перераховані обставини, керуючись ст. ст. 131-132, 176-178, 369-372 КПК України,-
Клопотання старшого слідчого СВ Сквирського ВП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 - задовольнити.
Підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженцю м. Каховка Херсонської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянину України, з професійно-технічною освітою, військовослужбовцю військової служби за контрактом, яку проходить на посаді командира бойової машини командира відділення 8 механізованої роти 3 механізованого батальйону військової частини НОМЕР_1 , не одруженому, на утриманні має малолітню дочку, раніше не судимому продовжити строк дії застосованого стосовно нього запобіжного заходу в виді тримання під вартою у державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, в межах продовженого строку досудового розслідування тобто до 03.04.2017 року включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Київської області протягом п`яти днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Слідчий суддя: