Провадження № 1-кс/638/2343/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 вересня 2017 року Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
за участю:
прокурора ОСОБА_2
захисника ОСОБА_3
секретаря ОСОБА_4
підозрюваної ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 за матеріалами досудового розслідування по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003398 від 07.07.2017 року, про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Харкова, українки, громадянки України, з середньою освітою, не працюючої, не заміжньої, неповнолітніх дітей на утриманні не маючої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,-
підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:
01.09.2017 року до суду надійшло клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 за матеріалами досудового розслідування по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003398 від 07.07.2017 року, про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, без визначення розміру застави, на 1 місяць.
Клопотання обґрунтовується тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 07 липня 2017 року, приблизно о 01 год 00 хв ОСОБА_5 , перебуваючи за місцем свого проживання - в квартирі АДРЕСА_3 , в приміщенні кухні , після вживання алкогольних напоїв зі своїм співмешканцем ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , після раптової сварки на ґрунті особистих неприязних стосунків , в ході якої ОСОБА_7 наніс ОСОБА_5 декілька ударів в область обличчя. Після чого у ОСОБА_5 , раптово виник злочинний умисел, направлений на позбавлення життя іншої людини, реалізуючи який , ОСОБА_5 , діючи умисно, з метою позбавлення життя ОСОБА_7 взяла зі столу правою рукою кухонний ніж та нанесла один удар в шию з лівої сторони ОСОБА_7 , від якого останній помер на місці.
Дії ОСОБА_5 органом досудового розслідування кваліфіковані за ч.1 ст. 115 КК України, як умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.
07.07.2017 року ОСОБА_5 затримано в порядку 208 КПК України.
07.07.2017 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.
07.07.2017 року ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова відносно підозрюваної особи обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Ухвалою колегій суддів Апеляційного суду Харківської області від 17.07.2017 року ухвалу слідчого судді залишено без змін.
В клопотанні слідчий зазначає, що під час досудового розслідування встановлена наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання подальшим спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, вчиняти інші кримінальні правопорушення. Можливість переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування підтверджується тим, що остання вчинила особливо тяжкий злочин проти життя чи здоров`я особи, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від семи до п`ятнадцяти років, з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності може покинути територію України. Тобто, є ризик, що ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі може перешкоджати кримінальному провадженню та може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки не має постійної роботи та джерела доходів. Застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваної, ніж тримання під вартою не може запобігти вказаним ризикам.
Прокурор в судовому засіданні підтримав доводи клопотання, просив задовольнити, продовжити підозрюваній ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк на 1 місяць, зазначивши, що ризики, які мали місце під час досудового розслідування кримінального провадження, продовжують існувати, знаходячись на волі підозрювана може виливати на потерпілого, свідків, експерта, крім того, буде мати можливість переховуватися від органу досудового розслідування та суду. Через що, більш м`який запобіжний захід може негативно вплинути на розгляд кримінального провадження.
Сторона захисту та підозрювана в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання, просили відмовити та обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, тому що ризиків не існує, відсутні підстави вважати, що підозрювана може переховуватися від суду, впливати на потерпілого та свідків. Пояснили, що не згодні з кваліфікацією інкримінуємого злочину, тому що вбачають ознаки кримінального злочину, передбаченого ст.. 119 КК України. Просили прийняти до уваги , що підозрювана раніше не судима , має сина , якого виховувала самостійно.

Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, дійшов наступного.
Під час досудового розслідування було встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що стало підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 07.07.2017 року обрано відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Харківській установі виконання покарань (№27) строком на 60 (шістдесят) днів тобто до 04 години 00 хвилин, 04 вересня 2017 року, у зв`язку з наявністю обставин, передбачених ст. 177 КПК України.

Положеннями ст. 29 Конституції України гарантовано право на свободу та особисту недоторканність. Відповідно до цієї норми передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Частина 2 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України містить важливу гарантію від свавільного застосування запобіжного заходу, а саме вимогу, щоб жоден запобіжний захід не можна було застосовувати без наявності обґрунтованості підозри.
Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57)
Частина 1 статті 194 КПК України передбачає, що «суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні».
Метою обрання запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваною процесуальних обов`язків, які на неї покладені, запобігання спробам переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.
Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №511-550/0/4-13 від 04 квітня 2013 року «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України», слідчому судді, суду слід враховувати, що рішення про застосування одного із видів запобіжних заходів, який обмежує права і свободи підозрюваного, обвинуваченого, має відповідати характеру певного суспільного інтересу, що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.
Крім цього, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Так, згідно ст.ст. 7-9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою. У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства. У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 Європейський суд з прав людини вказав, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.
Приймаючи до уваги наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, тяжкість покарання у кримінальному правопорушенні, в якому підозрюється ОСОБА_5 , відсутність відомостей про наявність таких захворювань у підозрюваної, які унеможливлюють перебування останньої у слідчому ізоляторі, дані про особу підозрюваної, яка раніше не судима, до моменту затримання офіційно не працювала, не одружена, неможливість забезпечення її належної процесуальної поведінки у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу, суд вважає за необхідне продовжити строк тримання під вартою.
Такими чином, стороною захисту не надано належних доказів того, що існуючі на час обрання запобіжного заходу ризики втратили свою актуальність або перестали існувати.

Такими чином, суд дійшов висновку про задоволення клопотання слідчого та доцільність збереження раніше обраного запобіжного заходу та його продовження.
Постановою прокурора від 31.08.2017 року продовжено строк досудового розслідування до трьох місяців, тобто до 07.10.2017 року.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст.. 131, 132, 176-178, 184, 194, 199 КПК України, слідчий суддя

Ухвалив:
Клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 за матеріалами досудового розслідування по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003398 від 07.07.2017 року, про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 1 місяць - до 04 год 00 хв 07 жовтня 2017 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Головуючий ОСОБА_1
Копію ухвали отримав:
«____» _________________ 2017 р. ___ год. ____ хв. _________________( ОСОБА_5 )