Справа № 646/482/18
№ провадження 1-кс/646/1112/2018
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12.02.18 року м.Харків
Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання слідчого в ОВС першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Харківської області ОСОБА_6 , в межах матеріалів кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001303 від 16.11.2017 за ч.3 ст.368 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця селища Вільшани, Дергачівського району, Харківської області, громадянина України, працюючого на посаді головного державного інспектора митного посту «Харків-Аеропорт» Харківської митниці ДФС України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого -

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
09.02.2018 до Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшло вказане клопотання слідчого в ОВС першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Харківської області ОСОБА_6 , яке погоджено з прокурором відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , в межах матеріалів кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001303 від 16.11.2017, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_4 , строком на два місяці, із застосуванням застави у розмірі 500000 гривень.

В обґрунтування слідчий посилався на наявність обгрунтованої підозри ОСОБА_4 у скоєнні злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, ризиків, визначених ст. 177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити, посилаючись на те, що у клопотанні доведено наявність процесуальних ризиків, які є підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник заперечували проти задоволення клопотання, вважали, що прокурором не доведено обгрунтованість підозри та наявність процесуальних ризиків, які є підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Вислухавши прокурора, підозрюваногоу та захисника, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного.

16.11.2017 внесено до ЄРДР відомості про кримінальне провадження № 0001303 щодо злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, а саме вимагання неправомірної вигоди під час митного оформлення тютюнових виробів, які вивозять з території України іноземні громадяни службовими особами. Наразі триває досудове розслідування.
06.02.2018 ОСОБА_4 відповідно до ст.278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, а саме: одержання службовою особою, неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища, поєднаному з вимаганням неправомірної вигоди.

Підставою застосування запобіжного заходу, ст. 177 КПК України передбачає наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182). Вимога, що підозра має ґрунтуватись на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою.

Матеріали клопотання містять дані, що по місцю проживання ОСОБА_4 під час обшуку 27.01.2018 було знайдено грошові купюри, які були заздалегідь ідентифіковані, але жодний документ, що наданий прокурором, в тому числі на вимогу слідчого судді, не свідчить, що саме ОСОБА_4 вимагав у будь-кого кошти.

Наявні у ОСОБА_4 кошти не виключають отримання ним неправомірної вигоди, але прокурором не надано підтвердження такої кваліфікуючої ознаки злочину, як вимагання, що говорить про завищення кваліфікації. Не виключається й зберігання цих коштів для ОСОБА_7 , який їх отримав від свідка згідно копій протоколу допиту свідка ОСОБА_8 від 29.01.2018.

Посилання прокурора, що зазначена в протоколах прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 14.12.2017 та допиту свідка від 14.12.2017 особа " ОСОБА_9 " є ОСОБА_4 ні чим не підтверджене припущення на чому не може грунтуватися обгрунтована підозра.

Слідчим суддею було роз`яснено учасникам провадження положення ст. 22 КПК України, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій. Судове засідання відкладалося для виконання прокурором вимоги слідчого судді, згідно ч. 4 ст. 193 КПК України, надати для дослідження матеріали, які б обґрунтовували підозру чи визначення свідків, яких прокурор вважає за необхідне допитати для підтвердження позиції обвинувачення. Однак, надані прокурором документи не містять інформації коли, за яких обставин саме ОСОБА_4 вимагав кошти у свідка ОСОБА_8 чи іншої особи. Про виклик свідків прокором клопотання слідчому судді не подавалося.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що навіть неправильна кваліфікація кримінального правопорушення є фактично не доведенням вчинення особою кримінального правопорушення, при якому у задоволенні клопотання повинно бути відмовлено.

Положення ч. 1 ст. 252 КПК України встановлено, що фіксація ходу і результатів негласних слідчих (розшукових) дій повинна відповідати загальним правилам фіксації кримінального провадження, передбаченим цим Кодексом. За результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії складається протокол, до якого в разі необхідності долучаються додатки.

За вимогами ч. 5 ст. 104 КПК України протокол підписують усі учасники, які брали участь у проведенні процесуальної дії.

Кпопії протоколів, складених за результатами проведення негласних слідчих дій від 24.01.2018, 29.01.2018 неможуть бути взяті до уваги слідчим суддею, адже складені з порушенням норм ст.ст. 104, 252 КПК України, позаяк не містять підписів учасників процесуальної дії - свідка ОСОБА_8 , а підписані лише оперуповноваженим.

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинені підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. При цьому Слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх вищевказаних обставин.

Виходячи з викладеного слідчий суддя може констатувати відсутність передумов для застосування запобіжного заходу, що виключає задоволення клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177-178, 193-194, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
В задоволенні клопотанняслідчого в ОВС першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Харківської області ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1