Справа № 212/1607/17-к
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 березня 2017 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засіданні ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого СВ Покровського ВП КВП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , яке погоджено з прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 2 Дніпропетровської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, громадянина України, має середньо-спеціальну освіту, не одружений, має на утриманні неповнолітню дитину, не працює, судимому, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,-
В С Т А Н О В И В:
15 березня 2017 року до слідчого судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області звернувся слідчий СВ Покровського ВП КВП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , яке погоджено з прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 2 Дніпропетровської області ОСОБА_3 .
В обґрунтування клопотання зазначив, що ОСОБА_5 , повторно, 13.02.2017 року приблизно о 16.50 годині, разом з раніше знайомим ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , знаходячись біля виходу з магазину «АТБ-Маркет», який розташований за адресою: 4 Зарічний, 21А в Покровському районі м. Кривого Рогу, побачивши раніше незнайому жінку ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та маючи намір, спрямований на відкрите викрадення чужого майна та звернення його на свою користь, усвідомлюючи, що їх дії носять відкритий характер та є очевидними, діючи із корисних намірів на досягнення злочинного результату, ОСОБА_5 , за допомогою свого товариша ОСОБА_7 відкрито викрав мобільний телефон марки «NOMI I504 Dream» чорного кольору, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , вартість якого, відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи № 785 від 13.03.2017 року, становить 1550 гривень. В цей час, свідок ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та потерпіла ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , викривши ОСОБА_5 та ОСОБА_7 у здійсненні кримінального правопорушення, розпочала кричати, привертаючи таким чином увагу, та намагалась наздогнати ОСОБА_5 .. Однак, ОСОБА_5 усвідомлюючи, що його злочинні дії фактично викриті, незважаючи на словесні вимоги зупинитися, продовжуючи свої злочинні дії, спрямовані на відкрите викрадення чужого майна та з метою настання бажаного злочинного результату, з метою розпорядження та звернення викраденого майна на свою користь, разом із викраденим майном з місця скоєння кримінального правопорушення намагався зникнути.

Своїми умисними діями ОСОБА_5 відкрито викрав належний ОСОБА_8 мобільний телефон марки «NOMI I504 Dream» чорного кольору, чим спричинив потерпілій ОСОБА_8 матеріального збитку на загальну суму 1550 гривень.

Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - вчинив тяжкий злочин, за який чинним кримінальним законодавством України передбачається призначення покарання у вигляді позбавлення волі строком до 6 років, може переховуватися від органів досудового розслідування, постійного місця роботи не має, на утриманні непрацездатних батьків не має, був раніше судимий, проте будучи добре обізнаним та усвідомлюючи правові наслідки покарання за вчинений злочин зі сторони держави, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та вчинив тяжкий злочин на території Покровського району м. Кривого Рогу.

Таким чином, підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, може продовжити свою злочинну діяльність та вчинити нові кримінальні правопорушення; не маючи постійного місця роботи, усвідомлюючи можливі правові наслідки вчинених злочинів, може перешкоджати кримінальному провадженню, тому відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п. 1,2,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що свідчить про неможливість запобігання вищезазначеним ризикам застосуванням більш м`яких запобіжних заходів.

В судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 , прокурор ОСОБА_3 на задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою наполягали, просили задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 заперечував проти обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, просив застосувати менш суворий запобіжний захід, оскільки він працює, хоча не офіційно, утримує неповнолітню дочку, однак з якою понад рік спільно не проживає, має на утриманні непрацездатних батьків, батько має інвалідність, яка група він не пам`ятає.

Захисник ОСОБА_6 заперечив проти клопотання, просив відмовити в його задоволенні, вважав за можливе обрати щодо підозрюваного запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, оскільки останній працює, утримує неповнолітню дитину, непрацездатних батьків, а той факт, що він підозрюється у вчиненні злочину в період іспитового строку не може вплинути на обрання запобіжного заходу.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання (витяг з кримінального провадження № 0000482, повідомлення про підозру від 14.03.2017 о 16-50 год., протокол допиту підозрюваного ОСОБА_5 , протокол допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ), слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 підлягає задоволенню з таких підстав.
Відомості про кримінальне правопорушення внесені до ЄРДР 14.02.2017 за № 0000482, за правовою кваліфікацією за ст. 186 ч.2 КК України.
14 березня 2017 року о 16-50 годині ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.186 КК України.
Копію клопотання та доданих матеріалів підозрюваний отримав о 10 год. 00 хв. 15 березня 2017 року.
Згідно із ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Слідчий та прокурор звертаючись з клопотанням про застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою довели про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, наявності достатніх даних, що існує ризик вчинення іншого кримінального правопорушення підозрюваним та незаконного впливу на свідків, та про те, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам.
Згідно п. 5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція статті 186 ч.2 КК України передбачає покарання до шести років позбавлення волі.
Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Феррарі Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим лише тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки це є завданням органів досудового розслідування (попереднього слідства).
Також Європейський суд з прав людини у справі «Фокс, Кембел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що суд своїм рішенням має забезпечити не лише права підозрюваних, але і високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що саме по собі вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Таким чином, з урахуванням особи ОСОБА_5 , який підозрюється у скоєнні тяжких кримінальних правопорушень, відсутності в нього міцних соціальних зв`язків, не одружений, не працює, має неповнолітню дитину, на утримання якої з нього стягнуто аліменти, з метою запобігти спробам ухилитися від слідства або суду, вчиненню нового кримінального правопорушення, незаконного впливу на свідків, слідчий суддя вважає необхідним обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя зобов`язаний визначити підозрюваному розмір застави.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.
Враховуючи обставини та тяжкість злочину, у якому підозрюється ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 80000,00 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст.177 КПК України.
Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки відповідно до ч.5 ст. 194 КПК України.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.
Керуючись ст. ст. 176-178,182, 183, 184, 202, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Покровського ВП КВП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 задовольнити.
Застосувати щодо ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_5 в м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів.
Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, визначених КПК України.
Визначити заставу у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 80 000,00 грн., у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена (заставодавцем) на депозитний рахунок Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області №7442 (отримувач коштів ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, код отримувача 26239738, МФО 820172, банк отримувача ГУ ДКСУ в м.Київ).
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , у разі внесення застави наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора та суду у кримінальному провадженні за першою вимогою;
- не відлучатися із м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду залежно від стадії провадження;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/ або місця роботи;
Строк дії ухвали становить шістдесят днів, тобто до 13 травня 2017 року.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Копію ухвали отримав, зі змістом ознайомлений, роз`яснено порядок її оскарження
15 березня 2017 року
Підозрюваний ОСОБА_5 _________________________________