пр. № 1-кс/759/1386/17
ун. № 759/5806/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 червня 2017 року м. Київ
Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання володільця майна ОСОБА_3 , подане її захисником ОСОБА_4 про скасування арешту майна в межах кримінального провадження №0005501 від 05.06.2015 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 190 КК України,
в с т а н о в и в:
До слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва звернулась з клопотанням володілець майна ОСОБА_3 , яке подане її захисником ОСОБА_4 про скасування арешту майна в межах кримінального провадження №0005501 від 05.06.2015 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 190 КК України, що накладений ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 15.07.2015 року на майно, а саме на: на квартиру АДРЕСА_1 .
Представник заявника ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав клопотання, надав пояснення, що за змістом відповідає викладеному в клопотанні.
Слідчий та прокурор за викликом в суд не з`явились.
Вислухавши представника заявника, ознайомившись з наданими матеріалами кримінального провадження приходжу до висновку, що клопотання слід залишити без задоволення, за підстав необґрунтованості.
Відповідно до ч. 1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Так заявник посилався на те, що слідчим суддею при накладенні спірного арешту не перевірено та не встановлено наявність належних підстав для арешту майна. Проте, це суперечить ухвалі, за якою накладено арешт на майно, яке є обєктом злочину.
Посилання заявника на те, що арешт може бути накладено лише на майно підозрюваного в кримінальному провадженні, не узгоджується з приписами ст. 170 КПК України.
Разом з тим, клопотання володільця майна не містить належного обґрунтування та доказів того, що в застосуванні арешту відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, а тому незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до втрати майна, настання наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

На час розгляду клопотання досудове розслідування, в межах якого було накладено арешт на майно, не завершено, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження відповідно до ст.131 КПК України, а тому потреба в подальшому застосуванні цього заходу (накладенні арешту) не відпала та зважаючи, що арешт накладено обґрунтовано, то підстав для його скасування, як заходу забезпечення кримінального провадження не вбачається, відтак клопотання задоволенню не підлягає.
Тому, керуючись ст. ст. 172-174 КПКУкраїни, слідчий суддя

ухвалив:
В задоволенні клопотання володільця майна ОСОБА_3 , подане її захисником ОСОБА_4 про скасування арешту майна в межах кримінального провадження №0005501 від 05.06.2015 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 190 КК України, відмовити.
Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до колегії суддів судової палати з кримінальних справ Апеляційного суду м. Києва.
Слідчий суддя ОСОБА_1