УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 серпня 2017 року Місто Одеса
Так, 10.08.2017 до Приморського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення представника ТОВ «ПОМЕРАНЧ» за довіреністю ОСОБА_5 , яка повідомила, що 10 серпня 2017 року, співробітник компанії, який веде Youtube-канал компанії «Цитрус» (ТОВ «ПОМЕРАНЧ»), повідомив, що 03.08.2017 до нього надійшов лист з Youtube-каналу « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (посилання на канал: ІНФОРМАЦІЯ_2 з вимогою виплатити грошові кошти в сумі 1000 доларів США з метою нерозповсюдження конфіденційної інформації, яка належить ТОВ «ПОМЕРАНЧ». Співробітник не відреагував на зазначену прохання і нічого не повідомляв керівництву компанії, вважаючи, що це порожні погрози.
Далі, 10.07.2017 на зазначеному Youtube-каналі було розміщено 15 відеороликів з камер відеоспостереження, які розташовані в кількох магазинах торговельної мережі «Цитрус» (ТОВ «ПОМЕРАНЧ») і офісі компанії за адресою: АДРЕСА_1 . Крім цього, фахівці ІТ-відділу компанії ТОВ «ПОМЕРАНЧ» справили аналіз декількох відео реєстраторів, до яких був здійснений несанкціонований доступ, в результаті чого були завантажені відеозапису, що належать ТОВ «ПОМЕРАНЧ» і викладені на Youtube-каналі «цитрус-цитрус».
Після проведеного аналізу, фахівці ІТ-відділу, повідомили, що за добу в адміністративну панель відеореєстраторів здійснювався в неробочий час з використанням ІР-адрес, що належать одному і тому ж Одеському провайдеру телекомунікаційних послуг «ТЕНЕТ». Також фахівці ІТ-відділу направили запит провайдеру «ТЕНЕТ» і виявилося, що ІР-адреси, які використовуються під час здійснення доступу в адміністративну панель відеореєстраторів, належали одному і тому ж людині, а саме ОСОБА_6 . Потім юридичний відділ звернувся до Департаменту персоналу ТОВ «ПОМЕРАНЧ» із запитом про наявність такого співробітника в штаті компанії. У відповідь на вказаний запит, співробітники департаменту персоналу, повідомили, що з 23.01.2017 по 03.05.2017 в компанії ТОВ «ПОМЕРАНЧ» на посаді інженера по захисту інформації структурного підрозділу служби безпеки працював ОСОБА_7 . Піднявши особиста справа вказаного співробітника, виявили, що ОСОБА_7 є рідним братом ОСОБА_6 , на ім`я якого був оформлений договір надання телекомунікаційних послуг з провайдером «ТЕНЕТ», про що свідчать матеріали особової справи співробітника. У функціональні обов`язки ОСОБА_7 , входило: організація робіт із захисту інформації ТОВ «ПОМЕРАНЧ», в зв`язку чим, йому були відомі всі дані, необхідні для доступу до адміністративних панелям відеореєстраторів, які належать ТОВ «ПОМЕРАНЧ». Після звільнення, ОСОБА_7 , не мав права збирати конфіденційну інформацію, що належить ТОВ «ПОМЕРАНЧ», а так само здійснювати несанкціонований доступ до адміністративних панелі обладнання, що належить ТОВ «ПОМЕРАНЧ», про що говорить договір про дотримання комерційної таємниці, який ОСОБА_7 підписав власноруч 20.01.2017 року.
«11» серпня 2017 року слідчим слідчого відділу Приморського відділу поліції в місті Одесі Головного управління Національної поліції в Одеській області ОСОБА_4 був проведений огляд жилого приміщення, а саме квартири АДРЕСА_2 , яка згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухомість та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, знаходиться у власності ОСОБА_8 , під час якого було виявлено та вилучено:
Флеш носій блакитного кольору з написом Siyoteam з чипом біло-зеленого кольору на якому мається напис micro SD HC 16 Gb;
Системний блок чорно-червоного кольору на якому мається напис Logicpower, серійний номер №250915034, дата 18.09.2015;
Мобільний телефон сірого кольору Xiomi RED M NOTE 3 PRO, ID: НОМЕР_1 з мобільними номерами НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , IMEI1: НОМЕР_4 , IMEI2: НОМЕР_5 .
Враховуючи викладене, слідчий звернувся до слідчого судді з клопотання пронакладення арешту на майно тимчасово вилучене 11.08.2017 р. в ході проведення огляду жилого приміщення, а саме квартири АДРЕСА_2 .
Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання та просив задовольнити його в повному обсязі.
Розглянувши клопотання слідчого, заслухавши думку прокурора, вивчивши надані до клопотання матеріали, вважаю необхідним клопотання задовольнити з наступних підстав.
Згідно ч.ч. 1,2 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому КПК України. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини четвертої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою;
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно до ч. 1 ст. 98 КПК України: «Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення».
Таким чином, на підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, приходжу до висновку, що необхідно накласти арешт на майно тимчасово вилучене 11.08.2017 р. в ході проведення огляду жилого приміщення, а саме квартири АДРЕСА_2 .
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя -
Клопотання слідчого слідчого відділу Приморського відділу поліції в місті Одесі Головного управління Національної поліції в Одеській області ОСОБА_4 задовольнити.
Накласти арешт на речі та предмети, які «11» серпня 2017 року вилучені слідчим слідчого відділу Приморського відділу поліції в місті Одесі Головного управління Національної поліції в Одеській області, під час проведення огляду квартири АДРЕСА_2 , а саме:
1. Флеш носій блакитного кольору з написом Siyoteam з чипом біло-зеленого кольору на якому мається напис micro SD HC 16 Gb;
2. Системний блок чорно-червоного кольору на якому мається напис Logicpower, серійний номер №250915034, дата 18.09.2015;
4. Мобільний телефон сірого кольору Xiomi RED M NOTE 3 PRO, ID: НОМЕР_1 з мобільними номерами НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , IMEI1: НОМЕР_4 , IMEI2: НОМЕР_5 .
Виконання ухвали покласти на слідчого слідчого відділу Приморського відділу поліції в місті Одесі Головного управління Національної поліції в Одеській області ОСОБА_4 .
Копію ухвали про арешт майна направити слідчому та прокурору.
Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Одеської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1