Справа № 466/5714/14-к
У Х В А Л А
27 березня 2017 року м. Львів

Шевченківський районний суд м. Львова у складі :

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 3 ст. 368 КК України,

встановив:

В провадженні Шевченківського райсуду м. Львова знаходиться кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 3 ст. 368 КК України.

У судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_4 заявила клопотання про зобов`язання прокурора прийняти рішення про розсекречення грифу секретності ухвали слідчого судді Апеляційного суду Львівської області щодо надання дозволу на проведення негласної слідчої (розшукової) дії з втручанням у приватне спілкування ОСОБА_5 та після розсекречення зобов`язати прокурора долучити до матеріалів даного кримінального провадження ухвалу слідчого судді Апеляційного суду Львівської області щодо надання дозволу на проведення негласної слідчої (розшукової) дії з втручанням у приватне спілкування ОСОБА_5 .

Заслухавши думку прокурора, який не заперечив щодо задоволення клопотання, думку обвинуваченого в підтримку даного клопотання, оглянувши матеріали справи, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає до часткового задоволення.

Відповідно до ч. 2 ст. 315 КПК України з метою підготовки до судового розгляду суд розглядає клопотання учасників судового провадження про здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту, витребування певних речей чи документів.

Відомості про факт та методи проведення негласних слідчих (розшукових дій), осіб, які їх проводять, а також інформація, отримана в результаті їх проведення, не підлягають розголошенню особами, яким це стало відомо в результаті ознайомлення з матеріалами в порядку, передбаченому ст. 290 КПК України (ч.1 ст. 254 КПК України).

За змістом ч. 2 ст. 256 КПК України особи, які проводили негласні слідчі (розшукові )дії або були залучені до їх проведення можуть бути допитані як свідки, допит яких має відбуватись у таємниці відомостей про таких осіб та із збереженням щодо них відповідних заходів безпеки, передбачених законом.

Відповідно до п. 1.9 Інструкції «Про організацію проведення негласних слідчих (розшукових) дій та використання їх результатів у кримінальному провадженні» № 114 процесуальними документами щодо проведення негласних слідчих (розшукових) дій є постанови, клопотання, доручення, протоколи уповноваженого співробітника (працівника) оперативного підрозділу, слідчого, прокурора, а також ухвали слідчого судді, у звязку з чим згідно з п.п. 5.1, 5.2 цієї Інструкції шляхом надання відповідному такому документу грифа секретності здійснюється засекречування матеріальних носіїв інформації, до яких, серед іншого, віднесені як постанова слідчого, прокурора про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, так і ухвала слідчого судді про дозвіл на їх проведення.

Разом з тим, слід зазначити, що відповідно до вимог ст. 247 КПК України розгляд клопотань щодо негласних слідчих дій віднесено до повноважень Апеляційного суду Львівської області.

Відповідно до норм ч.3 ст. 93 КПК України сторона захисту здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

Пунктом 5.1 розділу V Порядок засекречування та розсекречування матеріальних носіїв інформації щодо проведення негласних слідчих (розшукових) дій Інструкції «Про організацію проведення негласних слідчих (розшукових) дій та використання їх результатів у кримінальному провадженні» від 16.11.2012 (далі - Інструкція) визначено, що постанова прокурора про проведення НС(Р)Д підлягає засекречуванню.

Статтею 6 ЗУ «Про державну таємницю» визначено, що володілець секретної інформації або власник матеріальних носіїв такої інформації реалізує свої права з урахуванням обмежень, установлених в інтересах національної безпеки України відповідно до цього Закону. Якщо внаслідок обмеження прав на секретну інформацію або її матеріальні носії заподіюється шкода особі, якій належать такі права, відшкодування здійснюється за рахунок держави в порядку та розмірах, що визначаються в договорі між такою особою і державним органом (органами), якому (яким) державним експертом з питань таємниць надається право приймати рішення щодо суб`єктів, які мають доступ до цієї інформації та її матеріальних носіїв. Зазначеним договором також визначаються порядок та умови охорони державної таємниці, зокрема режим секретності під час користування і розпорядження секретною інформацією та її матеріальними носіями, обумовлюється згода особи на реалізацію прав щодо інформації або її матеріальних носіїв з урахуванням обмежень, установлених відповідно до цього Закону, взяття особою на себе зобов`язання щодо збереження державної таємниці та ознайомлення з мірою відповідальності за порушення законодавства про державну таємницю. Якщо особа, якій належать права на секретну інформацію або її матеріальні носії, відмовляється від укладення договору чи порушує його, за рішенням суду інформація або її матеріальні носії можуть бути вилучені за умови попереднього і повного відшкодування їх вартості особі, якій належали відповідні права.

Згідно з пунктом 5.9 розділу V Інструкції, після завершення проведення НС(Р)Д грифи секретності МНІ щодо їх проведення підлягають розсекреченню на підставі рішення прокурора, який здійснює повноваження прокурора в конкретному кримінальному провадженні у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, з урахуванням обставин кримінального провадження та необхідності використання матеріалів негласних слідчих (розшукових) дій як доказів після проведення таких дій.

Відповідно до розділу V Порядок засекречування та розсекречування матеріальних носіїв інформації щодо проведення негласних слідчих (розшукових) дій Інструкції «Про організацію проведення негласних слідчих (розшукових) дій та використання їх результатів у кримінальному провадженні» п. 5.9. після завершення проведення негласних слідчих (розшукових) дій грифи секретності МНІ щодо їх проведення підлягають розсекреченню на підставі рішення прокурора, який здійснює повноваження прокурора в конкретному кримінальному провадженні у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, з урахуванням обставин кримінального провадження та необхідності використання матеріалів негласних слідчих (розшукових) дій як доказів після проведення таких дій, у випадку, якщо витік зазначених відомостей не завдасть шкоди національній безпеці України, п. 5.10. таке рішення оформляється постановою прокурора, який здійснює повноваження прокурора в конкретному кримінальному провадженні у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, що погоджується керівником прокуратури, а також до п 5.11. Для розсекречення конкретних матеріальних носіїв інформації щодо проведення негласної слідчої (розшукової) дії керівник органу прокуратури надсилає керівнику органу, де засекречено матеріальний носій інформації, клопотання, у якому зазначаються підстави для скасування грифа секретності, обліковий номер та назва матеріального носія інформації.

З врахуванням вищевикладеного, з метою встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, в якому обвинувачується ОСОБА_5 , визначення належності та допустимості отриманих в ході досудового розслідування доказів, перевірки показань обвинуваченого, враховуючи положення Інструкції про організацію проведення негласних слідчих (розшукових) дій та використання їх результатів у кримінальному провадженні, затвердженої Наказом від 16.11.2012 року № 114/1042/516/1199/936/1687/5, суд вважає необхідним покласти на прокурора обовязок надати суду в межах своєї компетенції матеріали щодо організації проведення негласної слідчої дії у кримінальному провадженні № 0000362, а саме доступ до розсекречених у встановленому законом порядку клопотань щодо проведення відносно ОСОБА_5 негласних слідчих (розшукових) дій у вигляді аудіо-, відео контролю особи та слідчого судді апеляційного суду Львівської області за наслідками розгляду цього клопотання.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 93, 163, 164, 242,243,244, 315 333, 372 КПК України, суд,-

ухвалив :

Покласти на керівника Прокуратури Львівської області обов`язок надати Шевченківському районному суду м. Львова у зв`язку із розглядом кримінального провадження про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 3 ст. 368 КК України, матеріали щодо організації проведення негласних слідчих дії у кримінальному провадженні № 0000362 від 14.06.2014 року, а саме доступ до розсекречених у встановленому законом порядку матеріалів клопотання щодо проведення відносно ОСОБА_5 негласних слідчих (розшукових) дій у вигляді аудіо-, відео контролю особи та ухвалу слідчого судді апеляційного суду Львівської області про надання дозволу на їх проведення.

Зобов`язати прокурора Львівської області надати доступ до отриманих матеріалів в порядку, передбаченому ст. 290 КПК України, і надати їх суду до 24.04.2017 року.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Суддя ОСОБА_1