Справа № 610/3309/16-к
Провадження № 1-кс/610/488/2016
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2016 року Слідчий суддя Балаклійського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Балаклія Харківської області клопотання прокурора відділу Лозівської місцевої прокуратури про скасування арешту майна по кримінальному провадженню №0000094,
встановив:

До суду надійшло клопотання прокурора відділу Лозівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про скасування арешту майна накладеного за ухвалою слідчого судді Балаклійського районного суду від 06.09.2016р., а саме: на зернову культуру-соняшник, який росте на земельній ділянці, яка має кадастровий номер :02:000:0311. Також, просив визнати майно безхазяйним та після зняття арешту передати Ізюмській ОДПІ ГУ ДФС у Харківській області для проведення заходів щодо подальшої реалізації майна в дохід держави, кошти від реалізації безхазяйного майна направити до державного бюджету.

В судовому засідання засідання прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Фіксування процесу технічними засобами не здійснювалось у відповідності до положень ст.107 КПК України.

Вислухавши прокурора, вивчивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до таких висновків.

06.09.2016р. слідчим суддею Балаклійського районного суду Харківської області за результатами розгляду клопотання слідчого ухвалене рішення про накладення арешту на зернову культуру-соняшник, який росте на земельній ділянці, яка має кадастровий номер :02:000:0311..

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

За змістом чинного законодавства, зокрема, ч. 2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді клопотання про арешт майна або якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Крім того, під час проведення досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженні щодо самовільного зайняття земельної ділянки власників посівів яких не встановлено, на підставі ст. 335 Цивільного кодексу України визнати майно безхазяйним та після зняття арешту передати Ізюмській ОДПІ ГУ ДФС у Харківській області для проведення заходів щодо подальшої реалізації майна в дохід держави відповідно до вимог Постанови Кабінету Міністрів України «Про порядок обліку, збереження, оцінки конфіскованого та іншого майна, що переходить у власність держави і розпорядження ним» № 1340 від 25.08.1998. Кошти від реалізації безхазяйного майна направити до державного бюджету.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 107, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Балаклійського районного суду Харківської області від 06.09.2016 р., на майно, а саме: на зернову культуру-соняшник, який росте на земельній ділянці, яка має кадастровий номер :02:000:0311.

Визнати майно безхазяйним та після зняття арешту передати Ізюмській ОДПІ ГУ ДФС у Харківській області для проведення заходів щодо подальшої реалізації майна в дохід держави.

Кошти від реалізації безхазяйного майна направити до державного бюджету.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1