Справа № 703/797/17

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 серпня 2017 року cлідчий суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши в залі суду в м. Смілі скаргу ОСОБА_5 на постанову слідчого СВ Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 про закриття кримінального провадження,
в с т а н о в и в :
ОСОБА_5 звернувся до суду із скаргою на постанову слідчого СВ Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 про закриття кримінального провадження від 30 червня 2017 року та на постанову слідчого цього відділу ОСОБА_4 про перекваліфікацію складу злочину від 27 січня 2017 року.
27 січня 2017 року слідчий Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 виніс постанову про перекваліфікацію складу злочину у цьому кримінальному провадженні зі ст. 186 КК України на ст. 356 КК України.
Стверджуючи, що постанова про перекваліфікацію винесена незаконно, без його повідомлення, а постанова про закриття кримінального провадження винесена слідчим, який не проводив досудове слідство, під час винесення цієї постанови не прийняті до уваги докази, які вказують на вину ОСОБА_7 та інших осіб, вона не мотивована, в ній внесена завідомо неправдива інформація та вона є передчасною, ОСОБА_5 звернувся до суду із скаргою, в якій просив скасувати ці постанови.
В судовому засіданні ОСОБА_5 підтримав свою скаргу лише в частині скасування постанови про закриття кримінального провадження. Зазначив, що це провадження вже неодноразова закривалось. 10 травня 2017 року апеляційний суд Черкаської області постановив ухвалу, якою скасував постанову про закриття кримінального провадження за направив провадження до Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області для проведення організації досудового розслідування. Зазначив, що слідчий під час розслідування дав неправильну оцінку доказам та вніс в постанову неправдиву інформацію, оскільки зазначив, що закриває провадження внесене 13 жовтня 2016 року до ЄРДР за ст. 356 КК України, хоча 13 жовтня 2016 року було внесено до ЄРДР за ст. 186 КК України.
Слідчий в судовому засіданні просив відмовити в скарзі. Зазначив, що апеляційний суд, скасовуючи попередню постанову про закриття кримінального провадження, вказав, що в постанові відсутні посилання на матеріали кримінального провадження, які підтверджують відсутність в діянні складу кримінального правопорушення, не встановив всіх необхідних обставин, які можуть бути підставами для прийняття такої постанови, не відобразив їх у постанові, не мотивував та не обґрунтував прийняте процесуальне рішення. На даний час всі ці недоліки усунуто. Апеляційний суд в своїй ухвалі не зобов`язував слідчого вчиняти будь-які процесуальні чи слідчі дії. А тому підстави для скасування постанови відсутні. Крім того, просив врахувати, що за фактом, за яким проводилось досудове розслідування, ОСОБА_7 вже було притягнуто до адміністративної відповідальності. Двічі притягувати особу за одне і теж правопорушення законом не дозволяється.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення скаржника та слідчого, слідчий суддя вважає, що в задоволенні скарги належить відмовити з таких підстав.
У відповідності з п. 4 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.
Слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 підтримав скаргу лише в частині скасування постанови про закриття кримінального провадження.
Постановою старшого слідчого Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 27 січня 2017 року склад злочину у цьому кримінальному провадженні перекваліфіковано із ч. 2 ст. 186 КК України на ст. 356 КК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 9 КПК України слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
Згідно ст. 110 КПК України постанова слідчого про закриття кримінального провадження має бути вмотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам справи, зокрема в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звертається з відповідною заявою та відповіді на поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.
Згідно вимог ч. 1 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо встановлена відсутність в діянні складу кримінального правопорушення.
Слідчим винесено постанову про закриття кримінального провадження за ст. 356 КК України саме з цієї підстави.
Оглядом матеріалів кримінального провадження встановлено, що під час здійснення досудового розслідування слідчим проведено ряд слідчих дій, оглянуто відеозапис події, допитано свідків, а саме ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , які були присутні під час події, яка відбувалась 19 листопада 2013 року, здійснено допит потерпілого ОСОБА_5 . Було також проведено одночасні допити цих свідків із ОСОБА_5 . Слідчим була надана належна правова оцінка цим доказам.
Слідчим також було встановлено, що розмір шкоди, завданої ОСОБА_5 , становить 1561 грн., що є не значним розміром та не перевищує визначений законом розмір.
Як вбачається з протоколу № 001151 від 27 червня 2014 року та постанови за справою про адміністративне правопорушення від цієї ж дати, ОСОБА_7 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 186 КУпАП, а саме за самоуправство, та накладено адміністративне стягнення у вигляді попередження. Постанова на даний час не скасована.
Стаття 61 Конституції України гарантує, що ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.
Стаття 11 КК України встановлює, що не є злочином дія або бездіяльність особи, яка хоча формально і містить ознаки злочину, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, оскільки не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, державі чи суспільству.
Статті 9 Кодексу України про адміністративні правопорушення, де визначено, що адміністративним правопорушенням визнається дія чи бездіяльність особи, яка за своїм характером не тягне за собою кримінальної відповідальності. Саме малозначність діяння і відсутність суспільної небезпеки відмежовує кримінальний злочин від адміністративного правопорушення.
Таким чином, наявність постанови про притягнення особи до адміністративної відповідальності виключає можливість притягнення тієї ж особи за те саме правопорушення ще і до кримінальної відповідальності. Одна і та ж сама дія не може бути одночасно і кримінально-карним злочином, і адміністративним правопорушенням.
Ця позиція узгоджується з позицією ВССУ, викладеною в ухвалі від 11 вересня 2015 року.
Крім того, в ході здійснення досудового розслідування було також встановлено відсутність заподіяння шкоди здоров`ю ОСОБА_5 .
Посилання скаржника на те, що постанова винесена слідчим, який не проводив досудове розслідування, не є підставою для її скасування, оскільки слідча ОСОБА_6 була в складі слідчої групи, яка здійснювала досудове розслідування в цьому кримінальному провадженні, що підтверджується постановою начальника СВ Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області від 23 червня 2017 року.
10 травня 2017 року апеляційним судом Черкаської області було скасовано попередню постанову про закриття цього кримінального провадження з підстав її невмотивованості та відсутності посилань на матеріали кримінального провадження, що підтверджують відсутність в діянні складу кримінального правопорушення.
Слідчим суддею встановлено, що вимоги апеляційного суду на час винесення постанови слідчим виконано в повному обсязі. Ухвала апеляційного суду не містись вказівок на необхідність проведення додаткових слідчих дій, неповнота проведеного досудового розслідування не була підставою для скасування постанови.
На підставі наведеного, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга ОСОБА_5 не підлягає до задоволення.
Керуючись ст. 303-307, ч. 2 ст. 376 КПК України,
у х в а л и в :
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Черкаської області протягом 5 днів з дня її проголошення, шляхом направлення апеляційної скарги.

Слідчий суддя: ОСОБА_1