Справа № 538/1807/15-к
Провадження № 1-кп/549/56/16
УХВАЛА
08 грудня 2016 року Чорнухинський районний суд Полтавської області
в складі: головуючого - судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
з участю осіб, які беруть участь у справі:
прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000389 від 03.07.2015 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.125 КК України,
встановив:
На розгляд суду надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч.1 ст.125 КК України.
Прокурор у підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про повернення обвинувального акту з наданням строку для усунення виявлених недоліків, оскільки вручення ОСОБА_4 тексту повідомлення про підозру було здійснено не прокурором області, який складав текст повідомлення про підозру.
Обвинувачений та його захисник проти заявленого клопотання заперечували і просили закрити провадження на підставі п.п.1,2 ч.1 ст.284 КПК України, оскільки всі слідчі дії вже завершені і повернення акту в даному випадку суперечить вимогам кримінального процесуального кодексу.
Крім того, просили накласти на потерпілого ОСОБА_6 грошове стягнення за неявку до суду без поважних причин.
Заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд приходить до висновку, що обвинувальний акт не відповідає положенням КПК України та підлягає поверненню з наступних підстав.
Згідно з ч.3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення: 1) затвердити угоду або відмовити в затвердженні угоди та повернути кримінальне провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому статтями 468 - 475 цього Кодексу; 2) закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4 - 8 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу; 3) повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу; 4) направити обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження; 5) призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.
Відповідно до п.4 ч.2 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт має містити прізвище, ім`я, по батькові та займану посаду слідчого, прокурора, що брали участь в процесуальних діях у кримінальному провадженні.
Відповідно до ст.109 КПК України реєстр матеріалів досудового розслідування складається слідчим або прокурором і надсилається до суду разом з обвинувальним актом і повинен містити: 1) номер та найменування процесуальної дії, проведеної під час досудового розслідування, а також час її проведення; 2) реквізити процесуальних рішень, прийнятих під час досудового розслідування; 3) вид заходу забезпечення кримінального провадження, дату і строк його застосування.
Згідно з даними про особу обвинуваченого, зазначених в обвинувальному акті, ОСОБА_4 працював Лохвицьким міським головою Полтавської області.
Відповідно до положень ст.480 КПК України встановлено особливий порядок кримінального провадження, зокрема для депутата місцевої ради.
Так, згідно з ч.1 ст.481 КПК України, повідомлення про підозру міському голові здійснюється Генеральним прокурором України, його заступником, керівником регіональної прокуратури в межах його повноважень.
Всупереч положенням ст.ст.291, 481 КПК України, в обвинувальному акті прокурором не зазначено дані про особу, якою було повідомлено про підозру ОСОБА_4 .
Крім того, згідно з п.1 ч.4 ст. 291 КПК України до обвинувального акту додається реєстр матеріалів досудового розслідування.
Так, реєстр матеріалів досудового розслідування, як процесуальний документ фіксування кримінального провадження є інформаційним додатком до обвинувального акту, який містить відомості про рух утворення доказової бази обвинувачення, засоби одержання доказової інформації та забезпечення кримінального провадження.
Реєстр матеріалів досудового розслідування повинен містити повний опис усіх без виключення дій і прийнятих процесуальних рішень під час досудового розслідування.
Разом з тим, в порушення п.1 ч.2 ст.109 КПК України в реєстрі матеріалів досудового розслідування даного кримінального провадження, який є обов`язковою складовою частиною обвинувального акту, не зазначено часу повідомлення про підозру, а саме вручення тексту повідомлення та роз`яснення прав підозрюваному, а лише вказано дату.
Згідно з ч.1 ст.276 КПК України, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках:
1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення;
2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів;
3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.
Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 276 КПК України, у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу.
Згідно з ч. 3 ст. 276 КПК України, після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.
Відповідно до ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
У даному випадку вручення тексту повідомлення про підозру було доручено слідчому, а не проведено особисто прокурором області, що склав текст повідомлення про підозру.
Суд вважає, що повідомлення про підозру особам, визначеним у ст.480 КПК України, повинні вручати відповідно до ч.1 ст.278 КПК України, лише ті ж посадові особи, що визначені у ст.481 КПК України, оскільки КПК України не передбачає такого способу вручення повідомлення про підозру, як передоручення його вручення слідчим або прокурором, який його склав, іншому прокурору чи слідчому.
Відповідно до ст. 276 КПК України, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому ст.278 КПК України, тобто що письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором.
Під здійсненням повідомлення про підозру розуміється також вручення письмового повідомлення про підозру, а не лише саме складення тексту відповідного повідомлення про підозру.
Крім того, обвинувальний акт не містить даних про прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво в даному кримінальному провадженні.
Що стосується клопотання захисника та обвинуваченого про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктами 1,2 ч.1 ст.284 КПК України, то таке клопотання не підлягає задоволенню, оскільки у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про закриття у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4 - 8 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.
При вирішенні клопотання про накладення на потерпілого грошового стягнення суд виходить з наступного.
16.11.2016 р. потерпілий ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, засобами телефонного зв`язку повідомив секретаря судового засідання, що він зламав ногу.
08.12.2016 рок, будучи повідомленим належним чином про час і місце судового розгляду, в судове засідання не з`явився, причини своєї неявки суду не повідомив, підтверджуючих документів щодо стану свого здоров`я не надав.
Відповідно до ч.2 ст.66 КПК України потерпілий зобов`язаний прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду.
З положень ч.1 ст.139 КПК України вбачається, що на потерпілого, який не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого не прибуття судом накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.
Частиною першою статті 325 цього ж Кодексу передбачено, якщо в судове засідання не прибув за викликом потерпілий, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, суд, заслухавши думку учасників судового провадження, залежно від того, чи можливо за його відсутності з`ясувати всі обставини під час судового розгляду, вирішує питання про проведення судового розгляду без потерпілого або про відкладення судового розгляду. Суд має право накласти грошове стягнення на потерпілого у випадках та порядку, передбачених главою 12 цього Кодексу.
Заслухавши думку учасників кримінального провадження, враховуючи вище викладене, суд приходить до висновку, що потерпілий ОСОБА_6 порушив свої процесуальні обов`язки потерпілого, а тому на нього необхідно накласти грошове стягнення у розмірі 1 розміру мінімальної заробітної плати, яка відповідно до ст.8 Закону України "Про державний бюджет України на 2016 рік" становить 1 600 гривень.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.109, 139, 291, 314 КПК України, суд,
ухвалив:
1.Обвинувальний акт з додатками до нього у кримінальному провадженні №0000389 від 03.07.2015 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.125 КК України - повернути прокурору Лубенської місцевої прокуратури.
2.Зобов`язати прокурора усунути виявлені недоліки протягом місяця з дня набрання ухвалою законної сили.
3.У задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених п.п.1,2 ч.1 ст.284 КПК України, - відмовити.
4. Накласти на ОСОБА_6 , мешканця АДРЕСА_1 , грошове стягнення в доход держави у розмірі 1 мінімальної заробітної плати, що становить 1 600 грн., за неявку до суду за викликом.
Ухвала суду в частині повернення обвинувального акту може бути оскаржена до Апеляційного суду Полтавської області через Чорнухинський районний суд Полтавської області протягом семи днів з дня її оголошення.
В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.
Ухвала суду в частині повернення обвинувального акту набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. В разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення до суду, який постановив ухвалу, в разі надання суду документів та доказів, що підтверджують існування поважних причин неприбуття в судові засідання.
Суддя
Чорнухинського районного суду ОСОБА_1