Єдиний унікальний № 500/2695/16-к
Провадження № 1-кп/500/8/17
ІЗМАЇЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про відмову в клопотанні про допит особи як свідка
23 січня 2017 року м. Ізмаїл

Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області
у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

учасники судового провадження:

прокурори ОСОБА_3 ,
обвинувачений ОСОБА_4 ,

захисник ОСОБА_5 ,
потерпіла ОСОБА_6 ,

провівши в місті Ізмаїлі Одеської області відкрите судове засідання у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0000641, за обвинуваченням

ОСОБА_4 , що народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ізмаїл Одеської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

встановив:
ОСОБА_4 обвинувачується у вчинення вищезазначеного злочину.

Під час судового розгляду захисником ОСОБА_5 заявлене клопотання про виклик для допиту в якості свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . За клопотанням захисника ОСОБА_5 , що підтримане обвинуваченим ОСОБА_4 та прокурором ОСОБА_3 це клопотання в частині виклику для допиту в якості свідка ОСОБА_8 залишено без розгляду. Захисник ОСОБА_5 зазначив, що ОСОБА_7 проживає за адресою: АДРЕСА_2 , а також послався на те, що ОСОБА_7 не був допитаний під час досудового розслідування, оскільки він, як захисник, почав приймати участь у кримінальному провадженні під час судового провадження.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав клопотання захисника ОСОБА_5 , зазначивши, що під час досудового розслідування йому було відомо про цього свідка, але цей свідок не був допитаний під час досудового розслідування, також обвинувачений зазначив, що цей свідок на даний час перебуває у Ізмаїльській установі виконання покарань. Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти задоволення клопотання захисника, зазначивши, що йому невідомо про що може пояснити цей свідок, оскільки цей доказ йому не відкривався.

Суд, розглянувши клопотання захисника ОСОБА_5 , заслухавши думки учасників судового провадження, дійшов до такого.

За змістом засади кримінального провадження змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості, яка передбачена та регламентована п. 15 ч. 1 ст. 7 КПК, ст. 22 КПК, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно п.п. 1, 2 ч. 4 ст. 42, ч. 4 ст. 46 КПК, обвинувачений та його захисник мають право брати участь під час судового розгляду у допиті свідків обвинувачення або вимагати їхнього допиту, а також вимагати виклику і допиту свідків захисту на тих самих умовах, що й свідків обвинувачення; збирати і подавати суду докази.

Відповідно ж до ч. 1 ст. 93 КПК, збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч. 3 зазначеної статті, сторона захисту здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

За змістом § 3 «Процедура судового розгляду» Глави 28 «Судовий розгляд» Розділу ІV «Судове провадження у першій інстанції» КПК суд не уповноважений на збирання доказів, а лише на їх дослідження.

У КПК поняття «дослідження» не роз`яснено, а тому для з`ясування змісту цього поняття слід звернутися до тлумачного словнику української мови, згідно якому під словом «досліджувати» слід розуміти «уважно знайомитися з чим-небудь для встановлення чогось» (Словник української мови: в 11 тт. / АН УРСР. Інститут мовознавства; за ред. І.К. Білодіда. К.: Наукова думка, 19701980. Т. 2. С. 385).

Отже, з наведеного випливає, що під час судового розгляду суд лише досліджує, тобто перевіряє, вже зібрані докази для встановлення чогось, та не уповноважений на їх збирання замість сторони кримінального провадження.

Сторона захисту, заявивши клопотання про допит в якості свідка певної особи, не надала повні та точні анкетні відомості про неї, що унеможливлює здійснення її виклику судом, оскільки захисник зазначив, що вказана особа проживає в м. Ізмаїлі, а, за поясненнями обвинуваченого ОСОБА_4 , вона знаходиться в Ізмаїльській УВП.

Можливість збирання доказів під час судового провадження передбачена ч.ч. 3 6 ст. 333 КПК, тобто шляхом проведення слідчих (розшукових) дій під час судового провадження.

За змістом Глави 20 «Слідчі (розшукові) дії» Розділу ІІІ «Досудове розслідування» КПК допит особи, у тому числі свідка, відноситься до слідчої (розшукової) дії.

А згідно ч. 8 ст. 223 КПК, слідчі (розшукові) дії не можуть проводитися після закінчення строків досудового розслідування, крім їх проведення за дорученням суду у випадках, передбачених частиною третьою статті 333 цього Кодексу. Будь-які слідчі (розшукові) або негласні слідчі (розшукові) дії, проведені з порушенням цього правила, є недійсними, а встановлені внаслідок них докази недопустимими.

Крім того, відповідно до ч. 12 ст. 290 КПК, якщо сторона кримінального провадження не здійснить відкриття матеріалів відповідно до положень цієї статті, суд не має права допустити відомості, що містяться в них, як докази.

Про допит ОСОБА_7 в якості свідка під час досудового розслідування в порядку, встановленому КПК, стороною захисту клопотання не заявлялося та, відповідно, його допит не був проведений і його показання стороні обвинувачення не були відкриті, а сторона обвинувачення (прокурор ОСОБА_3 ), на відмінну іншого свідка захисту ( ОСОБА_8 , про допит якої прокурор не заперечував), заперечував проти допиту ОСОБА_7 в якості свідка, зазначивши, що йому не був відкритий цей доказ.

Отже, дослідження доказів судом, які не були зібрані у порядку, встановленому КПК, та не були відкриті протилежній стороні кримінального провадження тягне за собою наслідок недопустимості цих доказів, а згідно ч. 2 ст. 89 КПК у разі встановлення очевидної недопустимості доказу суд визнає цей доказ недопустимим, що тягне за собою неможливість дослідження такого доказу. Саме тому в задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про дослідження доказу (показання свідка), який не був зібраний у порядку, встановленому КПК та який не був відкритий протилежній стороні, слід відмовити. Час залучення захисника у кримінальному провадженні не впливає на здійсненні процесуальні дії, у тому числі слідчі (розшукові), які вже були проведенні до його залучення, а також не може бути підставою для їх повторення або для відступлення від вимог кримінального процесуального законодавства щодо порядку збирання та дослідження доказів.

Керуючись ст. ст. 370 372 КПК України, суд
постановив:
У клопотанні захисника ОСОБА_5 про виклик для допиту в якості свідка ОСОБА_7 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Ізмаїльського міськрайонного суду ОСОБА_1