Справа № 646/26/17
№ провадження 1-кс/646/1201/2017
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06.03.2017 року м.Харків
Слідчій суддя Червонозаводського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника- адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про направлення
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Зміїв, Харківської області, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, непрацюючого, пенсіонера, який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.122 КК України,

до медичного закладу для проведення амбулартної судово- психіатричної експертизи,
в с т а н о в и в :
До суду надійшло клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_3 , про направлення підозрюваного ОСОБА_5 до медичного закладу для проведення амбулаторної судово-психіатричної експертизи.
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що в ході слідства встановлено, що 03.03.2015 близько 19 години 30 хвилин, ОСОБА_5 , знаходячись на території гаражного кооперативу «Нива» за адресою: м. Харків, вул. Олександра Невського, 4, біля входу до «сторожки», діючи умисно, на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків з раніше знайомим йому ОСОБА_7 , маючи умисел на заподіяння шкоди здоров`ю останньому, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння та передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків, наніс ОСОБА_7 перший удар кулаком правої руки, в ліву скроневу ділянку, тримаючи при цьому в кулаку металевий гвинтовий ключ від замка гаражу для посилення удару, від чого ОСОБА_7 одразу відчув кров на лівій скроні, яка заливала ліве око, та закрив лівою рукою ліву частину обличчя, потім ОСОБА_5 , продовжуючи свої злочинні дії, наніс ОСОБА_7 другий удар тією ж рукою кулаком в ліву частину обличчя опосередковано через ліву руку, після отримання другого удару ОСОБА_7 втратив рівновагу і впав на асфальт, в момент падіння вдарився потиличною ділянкою голови об металеву частину циркулярки, яка стояла біля входу до «сторожки», та втратив свідомість. В результаті умисних протиправних дій ОСОБА_5 . ОСОБА_7 спричинено, згідно з висновком комісійної судово-медичної експертизи №213-КЕ/16 від 11.08.2016, наступні тілесні ушкодження: тупа закрита черепно-мозкова травма у формі забою головного мозку середнього ступеню у вигляді субарахноїдального крововиливу з наявністю забійної рани лівої скроневої ділянки та синця нижньої повіки лівого ока, які відносяться до категорії тілесних ушкоджень середньої тяжкості за критерієм тривалості розладу здоров`я (п.п.2.2.1 в), 2.2.2 «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень», затверджених наказом МОЗ України №6 від 17.01.1995), а також садно на лівій кисті, яке відноситься до категорії легких тілесних ушкоджень (п.2.3.5).
Досудовим розслідуванням дії ОСОБА_5 кваліфіковано за ч.1ст.122 КК України умисне середньої тяжкості тілесне ушкодження, тобто умисне ушкодження, яке не є небезпечним для життя і не потягло за собою наслідків, передбачених у статті 121 Кримінального Кодексу України, але таке, що спричинило тривалий розлад здоров`я, або значну стійку втрату працездатності менш як на одну третину.
04.01.2017 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.122 КК України.
Вина ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: 1)Показаннями потерпілого ОСОБА_7 , в яких останній розповів про обставини вчиненого кримінального правопорушення.2)Показаннями свідка ОСОБА_8 .3)Показаннями свідка ОСОБА_9 .4)Показаннями свідка ОСОБА_10 .5)Висновком комісійної судово-медичної експертизи №213-КЕ/16 від 11.08.2016, відповідно до якої у потерпілого ОСОБА_7 маються тілесні ушкодження у вигляді тупої закритої черепно-мозкової травми у формі забою головного мозку середнього ступеню у вигляді субарахноїдального крововиливу з наявністю забійної рани лівої скроневої ділянки та синця нижньої повіки лівого ока, які відносяться до категорії тілесних ушкоджень середньої тяжкості за критерієм тривалості розладу здоров`я (п.п.2.2.1 в), 2.2.2 «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень», затверджених наказом МОЗ України №6 від 17.01.1995), а також садно на лівій кисті, яке відноситься до категорії легких тілесних ушкоджень (п.2.3.5). 6)Протоколом проведення слідчого експерименту з потерпілим ОСОБА_7 за участю судово медичного експерту ОСОБА_11 під час якого потерпілий показав на місці обставини спричинення йому тілесних ушкоджень. З довідки КЗОЗ «Харківський міський психоневрологічний диспансер №16», розташований за адресою: м. Харків, пров. Шаповалівський, 8 про те, що ОСОБА_5 , 1939 р.н. на диспансерному обліку не перебуває, однак мається амбулаторна карта з висновком на МСЕК з діагнозом: «Органічне емоційно лабільний розлад на фоні основного захворювання» F 06.6.

Клопотання слідчого мотивоване тим, що для встановлення осудності підозрюваного, усвідомлення ним своїх дій під час вчинення кримінального правопорушення та можливості керувати ними, необхідно призначити у даному кримінальному провадженні амбулаторну судово-психіатричну експертизу.
Крім того слідчим призначено амбулаторну судово психіатричну експертизу. Підозрюваному ОСОБА_5 неодноразово пропонувалось добровільно пройти амбулаторну судово психіатричну експертизу з метою встановлення стану осудності останнього, а у разі незгоди написати заяву про відмову від проходження експертизи, однак підозрюваний в усній формі відмовився від проходження такої експертизи, заяву про відмову від проходження експертизи написати також відмовився, належним чином не аргументуючи свою відмову.

Прокурор в судовому засіданні висловив думку про доцільність задоволення цього клопотання, оскільки, аби усунути сумніви щодо психічного здоров`я підозрюваного, є необхідність у спеціальних знаннях в галузі психіатрії.
Захисник адвокат ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечував.
Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав свого захисника
Розглянувши клопотання, матеріали додані до нього, вислухавши думку учасників кримінального провадження, прокурора, який просив задовольнити клопотання, захисника, який заперечував проти задоволення клопотання, підозрюваного, який не погодився з вказаним клопотанням, слідчий суддя прийшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання з наступних причин.
З матеріалів кримінального провадження та документів, долучених до клопотання встановлено, що ОСОБА_5 обгрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.122 КК України. У слідчого під час досудового розслідування виникла необхідність встановити, чи був ОСОБА_5 дієздатний на момент вчинення кримінального правопорушення, чи розумів значення вчинених ним дій, чи міг керувати ними, чи не хворів та чи не хворіє захворюваннями, які виключають кримінальну відповідальність за вчинене кримінальне правопорушення,
Для з`ясування вказаних обставин слідчим у справі була призначена амбулаторна судово-психіатрична експертиза, яку підозрюваному ОСОБА_5 неодноразово пропонувалось пройти добровільно, однак останный в усній формі відмовився від проходження такої експертизи.

Статтею 242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Слідчий або прокурор зобов`язаний звернутися до експерта для проведення експертизи щодо визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності.
Відповідно ч.1 ст.509 КПК України слідчий, прокурор зобов`язані залучити експерта (експертів) для проведення психіатричної експертизи у разі, якщо під час кримінального провадження будуть встановлені обставини, які дають підстави вважати, що особа під час вчинення суспільно небезпечного діяння була в неосудному або обмежено осудному стані або вчинила кримінальне правопорушення в осудному стані, але після його вчинення захворіла на психічну хворобу, яка позбавляє її можливості усвідомлювати свої дії або керувати ними. Такими обставинами, зокрема, є:1) наявність згідно з медичним документом у особи розладу психічної діяльності або психічного захворювання; 2) поведінка особи під час вчинення суспільно небезпечного діяння або після нього була або є неадекватною (затьмарення свідомості, порушення сприйняття, мислення, волі, емоцій, інтелекту чи пам`яті тощо).
Згідно ч.1 ст.244 КПК України у клопотанні слідчого зазначається:
1) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання;
2) правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;
3) виклад обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання;
4) експерт, якого необхідно залучити, або експертна установа, якій необхідно доручити проведення експертизи;
5) вид експертного дослідження, що необхідно провести, та перелік запитань, які необхідно поставити перед експертом.

До клопотання також додаються:
1) копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання;
2) копії документів, які підтверджують неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту.
З самого клопотання та доказів, долучених до нього не вбачається, що слідчим встановлені обставини, які дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 під час вчинення суспільно-небезпечного діяння був у неосудному стані або обмежено осудному стані або вчинив злочин в осудному стані але після його вчинення захворів на психічну хворобу, яка позбавляє його можливості усвідомлювати свої дії або керувати ними.
Крім того, доводи клопотання про необхідність призначення підозрюваному ОСОБА_5 амбулаторної судово-психіатричної експертизи обгрунтовувються лише довідкою з КЗОЗ «Харківський міський психоневрологічний диспансер №16», в якій зазначено, що ОСОБА_5 , 1939 р.н. на диспансерному обліку не перебуває, однак мається амбулаторна карта з висновком на МСЕК з діагнозом: «Органічне емоційно лабільний розлад на фоні основного захворювання» F 06.6, який не викликає сумнівів щодо осудності чи обмеженої осудності підозрюваного ОСОБА_5 .

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 заперечував наявність у нього будь-якого психічного захворювання, пояснив, що на обліку у лікарів психіатрів він не перебуває, на підтвердження чого надав судові медичну довідку з Психоневрологічного диспансеру № 1 (філія № 1)про проходження обов*язкових попереднього та періодичного психіатричних оглядів серії 10 ААЕ № 476610 від 27 лютого 2017р.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає клопотання необгрунтованим, а тому заявленим передчасно, в зв*яку з чим відмовляє в його задоволенні.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст.242,509 КПК України,
постановив:
В задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про направлення підозрюваного ОСОБА_5 до медичного закладу для проведення амбулаторної судово- психіатричної експертизи відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1