Справа №345/1561/17
Провадження № 1-кс/345/678/2017
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
08.08.2017 року м. Калуш
Слідчий суддя Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Калуської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Калуського ВП ГУНП України в Івано-Франківській області ОСОБА_6 , погодженого прокурором Калуської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України, яке надійшло до суду 08.08.2017, -
ВСТАНОВИВ :
Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , посилаючись на те, що останній обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України, так як, він вчинив тяжкі злочини, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років. Також підозрюваний не працює, спосіб скоєного злочину свідчать про те, що він схильний до суспільно-небезпечної поведінки, що вказує на неможливість запобігання ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, тому з метою виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий клопоче про обрання стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст.ст.183, 184 КПК України.
Підозрюваний ОСОБА_4 прибув у судове засідання самостійно, без супроводу працівників поліції.
Факт надання підозрюваному копії клопотання та матеріалів, що його обґрунтовують, більше ніж за три години до по початку розгляду цього клопотання слідчим суддею, підтверджується підписом підозрюваного та його захисника на примірнику клопотання, поданому суду.
У судовому засіданні підозрюваний свою вину у вчинених злочинах визнав, не заперечив проти обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Заслухавши думку прокурора, який просить задоволити клопотання слідчого у зв`язку з існуванням, визначених ст.177 КПК України, ризиків, думку адвоката, який заперечив проти обрання його підзахисному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вивчивши копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
При обранні запобіжного заходу повинні враховуватись одночасно його мета (ч.1 ст.177 КПК), підстави (ч.2 ст.177 КПК) та інші передбачені законом обставини (ст.178 КПК). Згідно з ч.2 ст.177 КПК підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України, а саме у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, поєднаному із проникненням у приміщення.
Так, 02.10.2016 близько 0130 год. ОСОБА_4 , за попередньою змовою із ОСОБА_7 з метою таємного викрадення чужого майна, поєднаного із проникненням в інше приміщення, підійшов до бокових дверей церкви « ІНФОРМАЦІЯ_2 » Української греко-католицької церкви, що в АДРЕСА_1 , та шляхом виламування дверей за допомогою металевої фомки, незаконно проникли у вказану церкву.
Перебуваючи в приміщенні церкви, ОСОБА_4 , спільно з ОСОБА_7 , відшукав та таємно викрав грошові кошти в сумі 1000 грн., пляшку горілки «Столична» об`ємом 0,5 л., вартістю 79,99 грн., пляшку коньяку «Bolgrad», об`ємом 0,25 л., вартістю 76,99 грн., та пляшку вина «Кагор», об`ємом 0,75 л., вартістю 48,99 грн., якими розпорядився на власний розсуд.
Своїми діями, ОСОБА_4 спричинив громаді с. Сівка Калуська Калуського району матеріальну шкоду на загальну суму 1205,97 грн.
Продовжуючи свою злочинну діяльність, 13.01.2017 близько 0200 год. ОСОБА_4 , за попередньою змовою із ОСОБА_7 , повторно, з метою таємного викрадення чужого майна, поєднаного із проникненням в інше приміщення, підійшли до бокових дверей церкви « ІНФОРМАЦІЯ_3 » Української греко-католицької церкви, що в АДРЕСА_2 , де шляхом відрізання металевих кріплень за допомогою ножовочного полотна та виламування дверей за допомогою металевої фомки, незаконно проник у вказану церкву.
Перебуваючи в приміщенні церкви, ОСОБА_4 , спільно з ОСОБА_7 відшукав та таємно викрав грошові кошти в сумі 2900 грн., праску марки «ZALEZKO», вартістю 300 грн., хрестик з металу світло-сірого кольору вагою 50 гр. вартістю 1000 грн., ланцюжок з металу світло-сірого кольору вагою 50 гр. вартістю 1500 грн., пляшку вина «Кагор», об`ємом 0,75 л., вартістю 78,79 грн., якими розпорядився на власний розсуд.
Своїми діями, ОСОБА_4 , спричинив громаді с. Голинь Калуського району матеріальну шкоду на загальну суму 5778,79 грн.
Продовжуючи свою злочинну діяльність, 14.07.2017 близько 0030 год. ОСОБА_4 , за попередньою змовою із ОСОБА_7 , повторно, з метою таємного викрадення чужого майна, поєднаного із проникненням в інше приміщення, підійшов до центральних дверей церкви «Введення в Храм Пресвятої Богородиці» Української православної церкви Київського патріархату, що в АДРЕСА_3 , де шляхом виламування дверей за допомогою металевої фомки, незаконно проник у вказану церкву.
Перебуваючи в приміщенні церкви, ОСОБА_4 , спільно з ОСОБА_7 , відшукав та таємно викрав грошові кошти в сумі 1800 грн., якими розпорядився на власний розсуд.
Своїми діями, ОСОБА_4 , спричинив громаді с. Пійло Калуського району матеріальну шкоду на загальну суму 1800 грн.
Підозра ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушень повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами: протокол огляду місця події, показами свідків та потерпілих, протоколом проведення слідчого експерименту.
07.08.2017 ОСОБА_4 , у відповідності до ст.278 КПК України повідомлено про підозру. Тобто, з матеріалів досудового розслідування вбачається наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Як зазначено в ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років; до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.
Так, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів».
Таким чином, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного слідчий суддя враховує не лише наявність у кримінальному провадженні вагомих доказів обгрунтованої підозри ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, та тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він підозрюється, а також те, що підозрюваний вчинив тяжкий злочин, що свідчить про спробу ухилитись від правосуддя та уникнути відповідальності.
До того ж, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя поряд з цим також враховує особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, те, що станом на даний час відносно ОСОБА_4 . Калуським міськрайонним судом розглядається кримінальна справа за вчинення ним злочину, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України. Зазначене фактично унеможливлює здійснення за ним контролю з боку слідчого або прокурора у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки чи домашнього арешту.
З огляду на викладене, слідчий суддя прийшов до переконливого висновку, що клопотання слідчого, погоджене з прокурором, необхідно задоволити, а до підозрюваного застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК, не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам вчинити інше кримінальне правопорушення та переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду.
Як зазначає Європейський суд з прав людини, підозрюваного необхідно звільнити з-під варти, якщо він зможе забезпечити достатні гарантії явки до суду (органу досудового розслідування), в тому числі, через внесення застави.
Враховуючи особу підозрюваного, те, що він раніше судимий, тяжкість злочину, в якому він підозрюється, слідчий суддя вважає необхідним визначити розмір застави в сумі, що відповідає тридцяти розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Також слідчий суддя вважає необхідним відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення ним застави покласти на підозрюваного відповідні обов`язки щодо прибуття на виклики до слідчого, прокурора, суду, можливості залишення місця проживання, повідомлення про зміну місця проживання слідчого, прокурора чи суду.
Відтак, зважаючи на наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та враховуючи існування ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зокрема, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватись від органу досудового розслідування, суду, а також враховуючи недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання існуючих ризиків, керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 205, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя
Клопотання слідчого задоволити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Завій Калуського району Івано-Франківської області, жителя АДРЕСА_4 , громадянина України, запобіжний захід - тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів.
Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може перевищувати 60 днів і закінчується 06 жовтня 2017 року о 16 годині 45 хвилин.
Визначити ОСОБА_4 розмір застави 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в грошовому виразі становить 50 520 гривень, після внесення якої підозрюваний звільняється з-під варти, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі звільнення підозрюваного ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням ним застави, покласти на підозрюваного такі обов`язки: 1) прибувати до слідчого із встановленою ним періодичністю; 2) не відлучатися з населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінально провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Строк дії запобіжного заходу у вигляді застави, в разі її внесення, та обов`язків, покладених на підозрюваного в разі його звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, визначити до 06 жовтня 2017 року.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.
Контроль за виконанням ухвали покласти на Калуську місцеву прокуратуру.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до апеляційного суду івано-Франківської області протягом 5 днів з дня оголошення ухвали, а підозрюваним - протягом 5 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя: