Справа № 372/918/17
У Х В А Л А
іменем України
23 травня 2017 року Слідчий суддя Обухівського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю заступника начальника Обухівського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 ,

слідчого СВ Обухівського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши в залі судових засідань Обухівського районного суду Київської області в місті Обухів Київської області клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт щодо підозрюваного:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Марянськ, Великобагачанського району, Полтавської області, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого, раніше судимого,

В С Т А Н О В И В:
22 травня 2017 року до слідчого судді Обухівського районного суду Київської області надійшло клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу застосованому до підозрюваного ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід домашній арешт у нічний час.

В обґрунтування клопотання, захисник посилається на те, що після застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою було перекваліфіковано його дії на менш тяжкий злочин, матеріали були виділені в окреме провадження, відпали ризики, передбачені ст.177 КПК України.

Враховуючи викладене, адвокат просить змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 на домашній арешт.

В судовому засіданні підозрюваний та його захисник клопотання підтримали, просили замінити запобіжний захід з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту по місцю проживання в м.Києві, посилаючись на викладені у клопотанні обставини.

Прокурор у судовому засіданні частково заперечила проти клопотання, вважала можливим змінити на запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт.

Слідчий підтримав позицію прокурора, посилаючись на те, що досудове розслідування майже закінчено, залишилось лише пред`явити обвинувачення та ознайомити сторону захисту із матеріалами кримінального провадження.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про зміну запобіжного заходу підлягає задоволенню з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що 28.03.2017 року о 23 год. 00 хв. ОСОБА_6 затриманий в порядку ст. 208 КПК України.

ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.

Ухвалою слідчого судді Обухівського районного суду Київської області від 30.03.2017 року до підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 26.05.2017 року.

Підставою застосування та продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 слугувало наявність обґрунтованої підозри, а також наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1-4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Частиною 1 статті 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Відповідно до ч. 6 ст. 22 КПК слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації учасниками їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. В тому числі, у ході судового засідання прокурор зобов`язаний доводити реальність ризиків, що виправдовують обмеження свободи, тобто у будь-якому разі суд зобов`язаний з`ясувати наявність та характер ризиків, які обґрунтовують доцільність та правомірність подальшого обмеження прав людини у кримінальному провадженні, в іншому випадку суд може змінити запобіжний захід на більш м`який.

Між тим, слід звернути увагу, що запобіжний захід не є мірою покарання, а спрямований на забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків; запобігання спробам будь-якого перешкоджання здійсненню кримінального провадження; забезпечення можливості виконання процесуальних рішень. При цьому одного лише посилання на можливість протидії підозрюваним досудовому розслідуванню є недостатнім, воно повинно підтверджуватись відповідними матеріалами, які містять незаперечні фактичні дані про таке. А спроби таким чином компенсувати недоліки та неповноту досудового розслідування шляхом жорсткості запобіжного заходу не можуть бути виправдані жодною метою.

Крім того, тяжкість обвинувачення не може слугувати єдиним обґрунтуванням продовження перебування особи під вартою, тому, окрім кваліфікації, слід визначати ризики (ст. 177 КПК України), інакше судові рішення щодо тримання під вартою не відповідатимуть вимогам практики ЄСПЛ і нормам КПК, оскільки в іншому випадку нівелюються вимога про дотримання законності у сфері обмеження права на свободу у кримінальному провадженні.

Вирішуючи питання про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слід враховувати вимоги ст. 5 Конвенції, зокрема правову позицію ЄСПЛ у рішенні від 12.01.2012 року у справі «Тодоров проти України», відповідно до якої для тримання під вартою повинні бути винятково вагомі причини, при цьому тільки тяжкість вчиненого злочину, складність справи та серйозність обвинувачень не можуть вважатися достатніми причинами для тримання особи під вартою протягом тривалого строку.

Отже, суд зобов`язаний враховувати обставини, перелік яких передбачений ст. 178 КПК України, для оцінки ризиків, які можуть слугувати поряд з підставами, визначеними ст. 177 КПК України, загальною підставою для тримання під вартою. Лише правова кваліфікація вчиненого, надана стороною обвинувачення, є недостатнім для цього і навіть наявність серйозних підозр щодо участі у вчиненні тяжкого правопорушення та перспективи ухвалення вироку про значну міру покарання самі по собі не можуть бути виправданням тривалого попереднього ув`язнення (правова позиція в рішенні ЄСПЛ у справі «Адам`як проти Польщі»).

При цьому відповідно до вимог ч. 3 ст. 5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п. 60 рішення від 06.11.2008 року у справі «Єлоєв проти України») після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому суду в разі продовження терміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначити у судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Під час розгляду клопотання встановлено, що 19 травня 2017 року було внесено до ЄРДР відомості про вчинення ОСОБА_6 злочину, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, що підтверджує доводи учасників процесу про виділення матеріалів відносно ОСОБА_6 у окреме провадження.

19 травня 2017 року слідчим було винесено постанову про перекваліфікацію складу злочину у кримінальному провадженні, якою перекваліфіковано склад злочину у кримінальному провадженні від 19 травня 2017 року за № 0000862 з ч.2 ст.187 КК України на ч.1 ст.263 КК України.

22 травня 2017 року ОСОБА_6 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри, внаслідок чого органом досудового розслідування наразі він підозрюється за ч.1 ст.263 КК України.

Під час застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею враховано обґрунтованість підозри та наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, однак під час розгляду цього клопотання виявлено обставини, які вказують на те, що заявлені ризики зменшилися.

Зокрема, після обрання запобіжного заходу було проведено майже всі слідчі дії, необхідні для завершення досудового розслідування, матеріали відносно підозрюваного були виділені у окреме провадження, його дії було перекваліфіковано на менш тяжкий злочин.

Враховуючи викладене, а також міцність соціальних зв`язків підозрюваного, стан здоров`я підозрюваного, відсутність негативних даних щодо репутації підозрюваного, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання захисників про зміну запобіжного заходу підозрюваному та застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час.

Разом з тим, таке звільнення має бути обумовлене гарантіями виконання процесуальних обов`язків, тому слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного певні обов`язки.

Домашній арешт слід відбувати на місцем фактичного проживання підозрюваного та його сім`ї у м.Києві, оскільки власник житлового приміщення надала письмову згоду на перебування підозрюваного під домашнім арештом у її квартирі.

З врахуванням наведеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 194-196, 201, 309, 376, 395 Кримінально-процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити повністю.

Замінити щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Марянськ, Великобагачанського району, Полтавської області, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк до 21 липня 2017 року, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду в нічний час з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_6 строком до 21 липня 2017 року обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_6 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Строк дії ухвали до 21 липня 2017 року включно.

Виконання ухвали доручити органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурорів Обухівського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області, які є процесуальними керівниками у даному кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1