н/п 1-кс/640/7584/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" жовтня 2016 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю слідчого - ОСОБА_3 ,

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 03.10.2016 приблизно о 16.00 годині від оператора «102» до Київського ВП ГУ НП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що 03.10.2016 за місцем мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , виявлені трупи громадян ОСОБА_6 , 1958 р.н., та ОСОБА_12 , 1981 р.н., з ознаками насильницької смерті.
Як зазначає слідчий, на підставі ч. 3 ст. 233, ст.237 КПК України із дотриманням правил, передбачених ч.7 ст.223, КПК України у період часу з 16-50 год. 03.10.2016 р. до 03-00 год. 04.10.2016 р. був здійснений огляд в приміщенні квартири за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено майно у вигляді речей і документів згідно з зазначеним у клопотанні переліком.
Слідчий зазначає, що документально встановити власників, вилученого в ході огляду місця події майна, не представилось можливим у зв`язку з відсутністю ідентифікуючих ознак зазначеного майна, очевидним тривалим його використанням та відсутністю реагування з боку третіх осіб, які могли бути дійсними власниками майна. Проте, у органу досудового розслідування, враховуючи зовнішній стан майна та його функціональність, існують достатні підстави вважати, що зазначені у клопотанні особи були дійсними власниками зазначеного майна, при цьому вказані речі мають бути використані як речові докази у кримінальному провадженні.
Тому з метою швидкого, повного та неупередженого розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а також враховуючи, що вилучені речі і документи зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та є його предметом, а також вказане майно буде використано у кримінальному провадженні в якості речових доказів, орган досудового розслідування просить накласти арешт на зазначене в клопотанні майно.
При розгляді клопотання у судовому засіданні слідчий його підтримав.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки слідчий довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення у період часу з 16-50 год. 03.10.2016 р. до 03-00 год. 04.10.2016 р. огляду в приміщенні квартири за адресою: АДРЕСА_1 , на зазначеному в клопотанні майні, яке може містити відомості про факти чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, та яке може бути речовими доказами, - на це майно слід накласти арешт.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Місцем зберігання вилученого 03.10.2016 р. під час проведення огляду за адресою: АДРЕСА_1 , майна визначити камеру схову речових доказів Київського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1