Справа № 755/7036/16-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"25" квітня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

представника потерпілої ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва клопотання слідчого, погодженого з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4, про застосування примусових заходів медичного характеру до ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 115 КК України, у кримінальному провадженні № 0001129, -

в с т а н о в и в:
22.04.2016 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшло клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

Відповідно до вимог ст. 35 КПК України автоматизованою системою документообігу суду вказані матеріали кримінального провадження визначені для проведення судового провадження суддею Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 .

Зазначене вище клопотання передано судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 25 квітня 2016 року, про що є відповідний запис в журналі реєстрації вхідної кореспонденції.

Відповідно до ст. 336 КПК України судове провадження може здійснюватися у режимі відео конференції під час трансляції з іншого приміщення у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду ( дистанційне судове провадження ), у разі, зокрема необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження. Суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження. У разі якщо сторона кримінального провадження чи потерпілий заперечує проти здійснення дистанційного судового провадження, суд може ухвалити рішення про його здійснення лише вмотивованою ухвалою, обґрунтувавши в ній прийняте рішення.

Враховуючи те, що зазначене клопотання було передано судді лише 25.04.2016 року, а згідно реєстру матеріалів досудового розслідування строк застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою закінчується 26.04.2016 року, а також у зв`язку з неможливістю забезпечення доставки підозрювало в цей самий день до суду, суд прийшов до висновку про необхідність проведення підготовчого судового засідання у режимі відео конференції з метою дотримання швидкого, повного та неупередженого судового розгляду, враховуючи, що кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки, а кримінальні провадження щодо осіб, які тримаються під вартою повинні розглядатися судом першочергово. Під час проведення підготовчого судового засідання в режимі відео конференції підозрюваний ОСОБА_6 заперечив проти проведення засідання в дистанційному режимі, пославшись на відсутність у залі його захисника, прокурора та слідчого, а також поганий зв`язок, при цьому проявляв неповагу до суду, поводив себе агресивно та нестримано, незважаючи на те, що технічні засоби і технології при їх застосуванні забезпечували належну якість зображення і звуку, що відповідало вимогам ст. 336 КПК України.

Зважаючи на те, що відповідно до висновку стаціонарної комісійної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи № 79 від 12.04.2016 року, у період кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , а також на теперішній час ОСОБА_6 виявляв та виявляє ознаки маячного розладу і за своїм психічним станом у той період часу не міг усвідомлювати свої дії та керувати ними, а також не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, суд вислухавши думку інших учасників провадження, прийшов до висновку про можливість проведення підготовчого судового засідання в режимі відео конференції,

Також в підготовче судове засідання не з`явилась законний представник підозрюваного.

Суд, вислухавши думку учасників провадження, ухвалив враховуючи те, що кримінально-процесуальне законодавство не передбачає обов`язкової участі законного представника підозрюваного у даній категорії справ, проводити підготовче судове засідання у її відсутність.

Крім того, відповідно до ст. 53 КПК України, судом було залучено захисника з Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги в м. Києві ОСОБА_5 для проведення окремої процесуальної дії, з урахуванням того, що участь захисника є обов`язковою, а повідомлений захисник не зміг прибути для участі у проведенні підготовчого судового засідання.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні просив постановити ухвалу про призначення судового розгляду на підставі клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру відносно ОСОБА_6 , вважаючи, що під час досудового розслідування були дотримані всі вимоги КПК України, а також продовжити підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, зважаючи на те, що вчинений ним злочин має надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки.

Представник потерпілої підтримав думку прокурора, просив призначити судовий розгляд та продовжити запобіжний захід.

Захисник ОСОБА_5 заперечував проти призначення кримінального провадження до судового розгляду, через порушення вимог ст. 291,292 КПК України та просив змінити запобіжний захід підозрюваному на домашній арешт.

Підозрюваний ОСОБА_6 відмовився висловити свою думку щодо заявленого клопотання, залишивши кімнату, в якій було налаштовано відеоконференцзв`язок із судом.

Суд, заслухавши думку сторін кримінального провадження, вивчивши клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру, приходить до наступного висновку.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути клопотання про застосування заходів медичного характеру і реєстр матеріалів досудового розслідування прокурору, якщо вони не відповідають вимогам КПК України.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 292 КПК України клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру має відповідати вимогам ст. 291 КПК України.

Згідно ст. 291 КПК України до клопотання додається: цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування; розписку підозрюваного про отримання копії клопотання, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування; розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного.

Між тим, як вбачається з наданих до суду матеріалів, в клопотанні зазначено, що потерпілою заявлений цивільний позов, однак до клопотання він не доданий, а також не додана розписка про отримання підозрюваним та цивільним відповідачем копії цивільного позову, що є порушенням ч. 4 ст. 291 КПК України.

Крім того, відповідно до ст. 293 КПК України одночасно з переданням обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до суду прокурор зобов`язаний під розписку надати їх копію та копію реєстру матеріалів досудового розслідування підозрюваному, його захиснику, законному представнику, захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.

Однак в матеріалах клопотання відсутня розписка підозрюваного ОСОБА_6 про вручення йому копії зазначеного клопотання та реєстру матеріалів досудового розслідування, цивільного позову на час надходження клопотання до суду 22.04.2016 року, а також розгляду судом 25.04.2016 року. Вручення копії клопотання та реєстру матеріалів захиснику не замінює дії вручення прокурором копії документів самому підозрюваному, не звільняє прокурора від обов`язку виконання вимог ст. 293 КПК України.

До того ж, відповідно до ч. 2 ст. 292 КПК України клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру має також містити інформацію про позицію щодо можливості забезпечення участі особи під час судового провадження за станом здоров`я.

В той же час зазначене клопотання не містить такої інформації.

Повернення перевіреного судом клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру прокурору буде відповідати вимогам статті 2 КПК України, за якою завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Також судом поставлено на обговорення питання доцільності застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Вислухавши думку учасників судового провадження, зокрема думку прокурора та представника потерпілої про необхідність продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, захисника, який просив змінити запобіжний захід на домашній арешт, суд прийшов до висновку про необхідність застосування до підозрюваного запобіжний захід у вигляді поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають її небезпечну поведінку, враховуючи те, що згідно вимог ст. 508 КПК України до особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, можуть бути застосовані судом такі запобіжні заходи: передання на піклування опікунам, близьким родичам чи членам сім`ї з обов`язковим лікарським наглядом, а також поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають її небезпечну поведінку.

Отже, у суду відсутня можливість застосування інших запобіжних засобів, ніж зазначені у ст. 508 КПК України.

При цьому суд керується практикою Європейського суду з прав людини щодо участі підозрюваного під час вирішення зазначеного питання у зв`язку з чим судом були вжиті всі необхідні заходи, а саме забезпечено його участь у підготовчому судовому засіданні в режимі відео конференції під час трансляції з іншого приміщення, що знаходиться поза межами приміщення суду.

Вирішуючи вказане питання, судом враховується той факт, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 відноситься до особливо тяжких злочинів, має надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої тяжкими наслідками не лише для конкретної особи, а й для суспільства в цілому, наявність по справі реальних ознак справжнього суспільного інтересу, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, та низки об`єктивних обставин, які перешкоджають завершенню провадження до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, а також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства, з урахуванням виключних обставин, суд приходить до висновку про необхідність застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу строком на 60 днів у вигляді поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають його небезпечну поведінку.

На підставі викладеного, та керуючись ст. ст. 291, 292, 314-316, 331, 336, 369, 507, 508 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Повернути прокурору Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру до ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, у кримінальному провадженні № 0001129 від 26.01.2016 року, для виконання вимог значених в мотивувальній частині ухвали.

Застосувати запобіжний захід відносно підозрюваного ОСОБА_6 у вигляді поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, строком на 60 днів, тобто до 23 червня 2016 року, включно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом семи днів з моменту її проголошення.

Суддя: