Справа № 185/2992/16-к
Провадження № 1-кс/185/476/16
У Х В А Л А
30 березня 2016 року слідчий суддя Павлорадського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , в присутності підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Павлограді погоджене із прокурором Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 клопотання ст. слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП України в Дніпропетровській області ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження за № 0000469 від 21.02.2016 року про застосування до підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Павлограда Дніпропетровської області, українця, громадянина України, який має середню спеціальну освіту, не працюючого, неодруженого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого 27.10.2015р. Павлоградським міськрайонним судом Дніпропетровської області за ст.ст. 185, ч. 3, 75, 76 КК України до 3 років позбавлення волі. На підставі ст. 75 КК України від відбуття покарання звільнений з іспитовим строком 2 роки, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 3 КК України,

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

В С Т А Н О В И В:
Відповідно до клопотання, ОСОБА_5 підозрюється у тому що він 21 лютого2016 р. приблизно о 01.05 годині, знаходився в гостях у свого знайомого ОСОБА_6 в квартирі АДРЕСА_2 , де разом з ОСОБА_7 розпивали пиво. В ході вживання спиртних напоїв у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення майна, яке належить ОСОБА_8 , а саме ноутбуку марки «AsusX55U» та телевізору марки «Samsung», з квартири АДРЕСА_3 , де проживає ОСОБА_7 .

Приблизно о 03.00 годині ОСОБА_5 , будучи у стані алкогольного сп`яніння, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, скориставшись тим, що ОСОБА_7 знаходиться у спальній кімнаті квартири АДРЕСА_2 , та за його діями ніхто не спостерігає, перебуваючи у прихожій кімнаті вищевказаної квартири, з правого нижнього карману куртки, що належить ОСОБА_7 , викрав ключі від вхідних дверей квартири АДРЕСА_3 .

Далі, приблизно о 03.10 год., ОСОБА_5 , з допомогою раніше викраденого ключа від вхідних дверей, незаконно проникнув до квартири АДРЕСА_3 , де перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, керуючись корисливим мотивом незаконного збагачення за рахунок чужого майна, переконавшись в тому, що його дії є таємними, знаходячись в зальній кімнаті, таємно, повторно викрав ноутбук марки «AsusX55U» з зарядним пристроєм до нього, вартістю 3 942 грн, а також з прихожої кімнати викрав коробку разом з документами від вищевказаного ноутбуку. Після чого ОСОБА_5 , з метою продовження скоєння крадіжки майна, яке належить ОСОБА_8 , а саме телевізора марки «Samsung», не зачинивши на замок вхідні двері з викраденим майном, покинув приміщення квартири. Далі ОСОБА_5 повернувся в квартиру АДРЕСА_2 , де поклав раніше викрадені ключі від квартири АДРЕСА_3 , до правої нижньої кишені куртки, яка належить ОСОБА_7 .

Продовжуючи реалізовувати свій єдиний злочинний умисел, направлений на таємне, повторне викрадення майна, яке належить ОСОБА_8 , приблизно о 06.05 год., ОСОБА_5 , знаходячись в стані алкогольного сп`яніння, через раніше відчинені ним вхідні двері, проникнув в квартиру АДРЕСА_3 , де в зальній кімнаті, таємно, повторно викрав телевізор марки «Samsung LE32D450G1WX» з пультом до нього, вартістю 4 852,60 грн., а у спальній кімнаті з ліжка таємно, повторно, викрав покривало розміром 1,5х2 метри, коричнево-гірчичного кольору з квітковим орнаментом, без вартості, в яке загорнув вищевказаний телевізор. Після чого ОСОБА_5 залишив приміщення вказаної квартири, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд.

Таким чином, ОСОБА_5 , своїми умисними злочинними діями, спричинив ОСОБА_8 , матеріального збитку в розмірі 8 794,60 грн.

ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального злочину, передбаченого ч.3 ст.185КК України як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, поєднане з проникненням в житло.

На думку слідчого, що погоджено з прокурором, відносно підозрюваного має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування іншого запобіжного заходу призведе до здійснення підозрюваним протидії судовому провадженню у спосіб, вказаний в п.п. 1,3,4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

При розгляді клопотання слідчий та прокурор з приводу підстав, зазначених в ст. 177 КПК України, пояснили, що враховуючи тяжкість злочину, а також те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину в період іспитового строку, підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно вплинути на свідків та потерпілого у цьому кримінальному провадженні. Також слідчий пояснив, що підозрюваний може продовжити вчиняти злочини, бо має судимість за аналогічний склад злочину проти власності.

Підозрюваний пояснив, що він з підозрою згоден, розуміє, що вчинив злочин, але вчинив його в стані алкогольного сп`яніння. Матеріальну шкоду не відшкодував. Офіційно не працює, проживає з батьками. Також вказав, що розумів ту обставину, шо перебуває на іспитовому терміні, але не має наміру ухилятись від виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, добровільно з`являвся до слідчого за викликом.

Вивчивши клопотання слідчого та матеріали, додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання, зокрема, міркування прокурора та слідчого, приходжу до наступного висновку.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є такий запобіжний захід, як тримання під вартою.

При розгляді клопотання доведено, що відносно підозрюваного провадиться досудове розслідування, і йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. Висунута підозра обґрунтована доказами, зібраними в порядку, передбаченому КПК України, які містяться в матеріалах досудового розслідування, та копії яких додано до клопотання, зокрема показами свідків, протоколами впізнання, а також матеріалами з ломбардів, куди здавались викрадені речі.

У рішенні ЄСПЛ за скаргою Ферарі Браво проти Італії зазначено, що затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягнення цілей якого і є тримання під вартою.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі "Мюррей проти Об`єднаного Королівства" зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу. Таким чином, на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу.

Сідчий суддя враховує, що встановлення всіх обставин кримінального провадження, доведення факту вчинення злочину та відповідна правова кваліфікація є метою досудового розслідування.
Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Окрім того, статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.
Відповідно до матеріалів клопотання встановлено, що ОСОБА_5 не перебуває в шлюбі, не працює, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину із застосуванням насильства, не має неповнолітніх дітей, проживає з батьками. В той же час, він дотримувався правил, раніше застосованих до нього запобіжних заходів. Однак раніше застосовані альтернативні запобіжні заходи до підозрюваного мали місце за відсутності іспитового строку за попереднім вироком.
Отже, з огляду на викладені обставини, з огляду на наявність обґрунтованої підозри скоєння підозрюваним тяжкого кримінального правопорушення, враховуючи особу підозрюваного, приходжу до висновку, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
В той же час не знайшли свого підтвердження інші заявлені слідчим ризики.

Також, зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п.35 рішення ЄСПЛ Летельє проти Франції, враховуючи що підозрюється у вчиненні злочину в період іспитового строку, призначеного вироком суду за вчинення крадіжки з проникненням, слідчий суддя приходить до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, з врахуванням особи підозрюваного не зможе запобігти вищевказаним ризикам, та не забезпечать виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і не попередить спроби вчинити вищевказані дії. Однак, застосування запобіжного заходу на 60 днів є невиправданим, бо доведення всіх обставин кримінального провадження, та відповідна правова кваліфікація може бути здійснена в менш короткі терміни.
Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, а саме те, що він не працює, тяжкість правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється та обставини його вчинення, вважаю за необхідне визначити йому заставу в розмірі 20 розмірів мінімальної заробітної плати, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 186, 193-194, 196, 197, 205, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання ст. слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП України в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про застосування до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , котрий підозрюється у вчинені кримінального злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 07 квітня 2016 року, обчислюючи строк тримання під вартою - з 30 березня 2016 року 17.20 годин.

Строк дії ухвали до 07 квітня 2016 року до 17 годин 19 хвилин.

Розмір застави визначити у межах 20 мінімальних заробітних плат в сумі 27560 грн., у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Покласти на підозрюваного у разі внесення застави, обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого Павлоградського ВП ГУНП України в Дніпропетровській області із встановленою періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1