Справа № 404/2224/16-к
Номер провадження 1-кс/404/461/16
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2016 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Кіровського районного суду міста Кіровограда клопотання слідчого СВ Кіровоградського відділу поліції ГУ НП в Кіровоградській області ОСОБА_3 по матеріалам кримінального провадження № 0000425 з попередньою кваліфікацією за ч. 1 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

08 квітня 2016 року слідчий СВ Кіровоградського відділу поліції ГУ НП в Кіровоградській області за погодженням з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням про накладення арешту на багатоквартирний будинок, у тому числі й квартири в цій будівлі по АДРЕСА_1 , що зареєстровані за приватним підприємством «Вагран». На підставі п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, запропонований ним захід забезпечення клопоче вчинити з метою заборони продажу та відчуження, майна яке визнано речовим доказом в означеному кримінальному провадженні. Обгрунтовує тим, що предмет заявленої ним заборони може бути відчужений.

Розгляд клопотання про арешт майна, проведений за правилами ч. 2 ст. 172 КПК України, без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, з метою забезпечення реальної можливості накласти арешт на майно.

Прокурор і слідчий вимоги про арешт майна підтримали, посилаючись на те, що п`ять квартир потерпілих без відома користувачів житла вже продано. Припускають що службові особи ПП «Вагран» вже розпорядились 60 квартирами. Стверджують про існування ризиків передачі речового доказу від одного власника іншому.

Розглянувши клопотання у межах питань, що були винесені на розгляд стороною кримінального провадження, перевіривши надані в обґрунтування цих питань доводи і докази, вважаю що необхідно відмовити в задоволенні вимог по поданому клопотанню, з наступних міркувань:

12-13 січня 2016 року в Єдиний реєстр досудових розслідувань внесені відомості про заволодіння шляхом обману квартирами потерпілих: квартирою АДРЕСА_2 , якою користується ОСОБА_5 ; квартирою АДРЕСА_3 , якою користується ОСОБА_6 ; квартирою АДРЕСА_4 , якою користується ОСОБА_7 ; квартирою АДРЕСА_5 , якою користується ОСОБА_8 ; квартирою АДРЕСА_6 , якою користується ОСОБА_9 . Житлові приміщення знаходяться в будівлі по АДРЕСА_1 та зареєстровані за приватним підприємством «Вагран». Зазначені кримінальні провадження були обєднані в одне.

(аркуш скарги 5-7)

Досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (п.5 ст.3 та ч. 2 ст. 214 КПК України КПК України) Забороняється здійснення досудового розслідування до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. (ч. 3 ст. 214 КПК України)

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Ініціатор клопотання не вніс відомостей в ЄРДР про протиправне посягання на цілу будівлю, у тому числі на кожне ізольоване житлове приміщення цієї будівлі. Тому у особи, якій доручено проведення досудового розслідування не виникло повноважень на проведення досудового розслідування, відповідно і на звернення з заявленим формулюванням вимог, оскільки забороняється здійснення досудового розслідування без внесення відомостей в ЄРДР.

Вимога слідчого про накладення арешту на будівлю і всі наявні в ньому житлові приміщення, суперечить принципам (п. 5 ч.2 ст. 173 КПК України) щодо розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, оскільки предметом можливого посягання у цьому провадженні є п`ять квартир потерпілих, а не вся будівля і всі житлові приміщення всіх співвласників за вказаною адресою.

Згідно змісту п. 1 ч. 2 та ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Оглянуті під час розгляду клопотання: матеріали самого клопотання та досудового розслідування, не мають у наявності: протоколу огляду предмета, постанови про визнання речовим доказом.

Відповідно ч. ч. 1-2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Слідчий з прокурором не довели наявності достатніх підстав вважати про існування у справі будь якого з існуючих видів доказів. Слідчий суддя не уповноважений самостійно визначати докази, тому ініціатори клопотання не підтвердили процесуального статусу майна, до якого пропонують застосувати захід забезпечення-арешт.

У пунктах 1-2 ч. 2 ст.171 КПК України міститься вимога законодавця, що у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено: перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Слідчий поліції не надав переліку всіх власників і володільців багатоквартирного будинку, не зазначив на підставі яких документів вони володіють чи користуються житловими приміщеннями чи будівлею. До повноважень слідчого судді входить здійснення контроль за дотриманням прав і свобод учасників провадження. Проведення досудового розслідування прерогатива правоохоронних органів, які не надали перелік власників та володільців житла. За відсутності такого переліку, неможливо забезпечити їх повідомлення в якості учасників розгляду цього клопотання.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. (ч. 4 ст. 173 КПК України). Дотримуючись вимог зазначеної вимоги Закону, констатую, що ПП «Вагран» повинен мати на балансі зазначену будівлю, яку відніс до основних засобів виробництва. Ініціатор клопотання не звернув на це уваги, не надав жодного обґрунтування в цій частині, що є самостійною підставою для відмови у задоволенні поданого ним клопотання, через неповноту.

Зазначене звернення є передчасним, оскільки в наданих матеріалах виявлені істотні розбіжності, а відтак виникають обґрунтовані сумніви у визначенні правильності назв заявленого предмету арешту, так-як неможливо визначити: житловий будинок чи гуртожиток; кімнати чи квартири, тощо.

Заявлені прокурором і слідчим ризики подальшого продажу квартир у цій будівлі є припущенням, яке не можна покласти в основу доказування.

Відмова в задоволенні цього клопотання не перешкоджає повторному зверненню до слідчого судді, за умов усунення перерахованих недоліків.

На підставі викладеного, керуючись 170, 173, 309, 371, 372, 395, 532 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Кіровоградського відділу поліції ГУ НП в Кіровоградській області ОСОБА_3 поданого ним по кримінальному провадженню 0000425 з попередньою кваліфікацією за ч. 1 ст. 190 КК України, про накладення арешту на багатоквартирний будинок, у тому числі й квартири в цій будівлі по АДРЕСА_1 , шляхом заборони їх продажу та відчуження, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Кіровоградської області протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1