БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 1-кп/356/52/16
Справа № 356/1704/16-к
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03.10.2016 року Березанський міський суд Київської області
у складі:головуючого судді ОСОБА_1
з участю секретаря ОСОБА_2
з участю прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4
обвинуваченого ОСОБА_5
захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7
потерпілої ОСОБА_8
розглянувши у відкритому підготовчому судовому провадженні в приміщенні Березанського міського суду Київської області кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань 22 квітня 2015 року за № 0000379 , за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,
В С Т А Н О В И В :
До Березанського міського суду Київської області надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити судовий розгляд на підставі даного обвинувального акту, вважаючи, що по справі дотримані вимоги, передбачені ст. 32, 291 КПК України.

Захисник ОСОБА_6 заперечила проти призначення судового розгляду та просила повернути обвинувальний акт прокурору Баришівського відділення Бориспільської місцевої прокуратури Київської області,який затвердив обвинувальний акт, з наступних підстав: аналіз змісту обвинувального акту показує,що у даному кримінальному провадженні , при складанні обвинувального акту слідчими не було дотримано вимог п.5 ч.2 ст.291 КПК України,оскільки не зазначено, які конкретні дії скоював кожен із обвинувачених, та до яких саме наслідків призвели дії кожного з них, а також не зазначена конкретизація обвинувачення та після наведення сформульованого загального обвинувачення по цій статті відсутнє викладення правової кваліфікації кримінального правопорушення з посиланням на відповідну частину статті закону про кримінальну відповідальність конкретно до кожного із обвинувачених. Дані позиції викладені в рішеннях Європейського суду з прав людини у справах: Абрамян проти Росії», "Камасінскі проти Австрії", "Пелісьє та Сассі проти Франції".

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника.

Захисник ОСОБА_7 в судовому засіданні підтримав думку адвоката ОСОБА_6 .

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника.

Потерпіла ОСОБА_8 послалась на розсуд суду.

В ході підготовчого судового провадження, аналізуючи зміст обвинувального акту у кримінальному провадженні суд приходить до висновку, що при складанні обвинувального акту слідчим не було дотримано низки вимог закону, оскільки направлений прокурором обвинувальний акт не містить у собі належним чином сформульованого обвинувачення. Так, обвинувальний акт містить у собі лише фактичні обставини, які встановлені слідчим під час досудового розслідування, вказівку на підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України та посилання на частину та статтю КК України без правової кваліфікації кримінального правопорушення.

Обвинувачення згідно з п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України - це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому КПК України.

Для формулювання обвинувачення необхідно встановити всі елементи складу кримінального правопорушення (суб`єкт, об`єкт, суб`єктивна та об`єктивна сторона) та викласти зазначене у відповідному процесуальному документі. Саме в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта суд першої інстанції здійснює судовий розгляд, як це передбачено вимогами ст. 337 КПК України.

За змістом положень ч. 4 ст. 110 КПК України, обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває особі обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам ст. 291 КПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 283 КПК України, обвинувальний акт є формою закінчення досудового розслідування та формою звернення прокурора до суду.

Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт повинен містити у собі виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Правова кваліфікація дій особи в обвинувальному акті повинна містити не тільки посилання на окрему статтю і частину статті кримінального закону, а й точне формулювання у тому числі ї об`єктивної сторони та кваліфікуючих ознак конкретного кримінального правопорушення. В обвинувальному акті не вказано ,які конкретні дії скоював кожен із обвинувачених, та до яких саме наслідків призвели дії кожного з них,а також не зазначена конкретизація обвинувачення та після наведення сформульованого загального обвинувачення по цій статті відсутнє викладення правової кваліфікації кримінального правопорушення

Відсутність в обвинувальному акті формулювання обвинувачення та правової кваліфікації дій особи унеможливлює якісно і в повній мірі здійснити захист від пред`явленого обвинувачення,що порушує право особи на захист.

Європейський суд з прав людини у справі «Абрамян проти Росії» від 09.10.2008 року,зазначив,що у тексті підпункту «а» п.3 ст.6 Конвенції вказано на необхідність приділяти особливу увагу роз`ясненню «обвинувачення» особі,стосовно якої порушено кримінальну справу.Деталі вчинення злочину можуть відіграти вирішальну роль під час розгляду кримінальної справи,оскільки саме з моменту доведення їх до відома підозрюваного він вважається офіційно письмово повідомленим про фактичні та юридичні підстави пред`явленого обвинувачення.

За своїм змістом сформульоване обвинувачення є недостатньо зрозумілим і конкретним.

Відповідно до вимог ст.291 КПК України до обвинувального акта додається реєстер матеріалів досудового розслідування.

Реєстер матеріалів досудового розслідування не відповідає вимогам ст.109 КПК України, оскільки у ньому неповно відображенні процесуальні дії,проведені під час досудового розслідування.

Відсутні відомості щодо вчинення процесуальної дії про визнання ОСОБА_8 потерпілою від кримінального провадження, та проведення з нею слідчих дії.

Реєстер, в порушення вимог ч.7 ст.290 КПК України не містить відомостей про повідомлення потерпілій про завершення досудового розслідування та відкриття потерпілій матеріалів кримінального провадження.

Частиною 12 ст.290 КПК України визначено,що якщо сторона кримінального провадження не здійснить відкриття матеріалів відповідно до положень даної статті, суд не має права допустити відомості,що містяться в них, як докази.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України підставою для повернення обвинувального акту прокурору з підготовчого судового засідання є встановлення невідповідності вказаного процесуального рішення вимогам ст. 291 КПК України, зокрема такими порушеннями у даній справі суд визнає невідповідність обвинувального акту вимогам закону щодо оформлення, невідповідність його додатків вимогам ст. 291 КПК України.

Враховуючи усе вище викладене суд приходить до висновку, що виявлені недоліки відносно формулювання обвинувачення,правової кваліфікації кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність ,порушення вимог ст. 291 КПК України які не можуть бути усунуті у підготовчому судовому засіданні, тому обвинувальний акт слід повернути прокурору.

керуючись ст. 109, 177, 183, 194, 291, 314, 395 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Повернути обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань 22 квітня 2015 року за № 0000379, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, прокурору Баришівського відділення Бориспільської місцевої прокуратури Київської області.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом семи днів з дня її оголошення через Березанський суд Київської області.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_9