Провадження № 4/1805/1107/2012
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 листопада 2012 року м. Суми

Зарічний районний суд м. Суми у складі:

головуючого судді Сидоренко А.П.

з участю секретаря Косухіної Т.І.

прокурора Фролкова М.В.

скаржника ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_1 на постанову т.в.о. заступника начальника СВ Зарічного РВ СМУ УМВС в Сумській області ОСОБА_2 від 25 жовтня 2012 року про закриття кримінальної справи,-

в с т а н о в и в:

29 жовтня 2012 року ОСОБА_1 звернувся до суду зі скаргою на постанову т.в.о. заступника начальника СВ Зарічного РВ СМУ УМВС в Сумській області ОСОБА_2 від 25 жовтня 2012 року про закриття кримінальної справи стосовно нього та ОСОБА_3 за ч.3 ст. 358 КК України. Мотивує свою скаргу тим, що орган досудового слідства приходить до висновку у постанові про закриття кримінальної справи, яка оскаржується, що він та ОСОБА_3 не вчиняли злочину, передбаченого ч.3 ст. 358 КК України, у звязку з тим, що обєктом вказаного злочину є підроблення документів, печаток штампів та бланків, збут чи використання підроблених документів, печаток та штампів, які видаються чи посвідчуються підприємством, установою, організацією, громадянином-підприємцем, приватним нотаріусом, аудитором чи іншою особою, яка має право видавати чи посвідчувати такі документи. Протокол загальних зборів акціонерів ВАТ «Сумський хлібокомбінат», складений 16 жовтня 2008 року та текст нової редакції статуту ВАТ «Сумський хлібокомбінат»не є предметами складу злочину, передбаченого ч.3 ст. 358 КК України, що вважає, свідчить, про те, що в його діях та діях ОСОБА_3 відсутній склад злочину, передбачений ч. 3 ст. 358 КК України, та підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст. 6 КПК України.

Погоджуючись із обставинами справи в частині того, що протокол зборів акціонерів не є предметом та обєктом злочину, передбаченого ст. 358 КК України, та із встановленими органом досудового слідства обставинами справи щодо його та ОСОБА_3 ролі у складанні та підписанні протоколу, вважає, що кримінальна справа відносно нього та ОСОБА_1 закрита з незаконних підстав. Так він та ОСОБА_3 виступили відповідно головою та секретарем зборів акціонерів ВАТ «Сумський хлібокомбінат», які відбулися 15 жовтня 2008 року по вул. Жовтневій, 4 м. Суми, а не «загальних зборів акціонерів», як зазначено у постанові про закриття кримінальної справи, а відповідно до ст. 41 Закону України «Про господарські товариства»в редакції, що діяла 15 жовтня 2008 року, вищим органом акціонерного товариства були загальні збори товариства. Таким чином, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 підписали та засвідчили протокол, який взагалі не передбачений ст. 41 Закону України «Про господарські товариства»в редакції, яка діяла станом на 15 жовтня 2008 року, як документ, який мають право видавати такі підприємства, як акціонерні товариства. Вважає, що кримінальна справа. порушена відносно нього та ОСОБА_3 підлягає закриттю з підстав, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 6 КПК України, тобто за відсутності події злочину, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України.

Посилаючись на вказані обставини, просить скасувати постанову т.в.о. заступника начальника СВ Зарічного РВ СМУ УМВС в Сумській області ОСОБА_2 від 25 жовтня 2012 року про закриття кримінальної справи № 12840065, порушеної 07 серпня 2012 року відносно ОСОБА_1 та ОСОБА_3 за ст. 358 ч. 3 КК України на підставі п. 2 ст. 6 КПК України як незаконну, направити кримінальну справу для відновлення слідства прокурору для зясування обставин щодо закриття цієї кримінальної справи з підстав, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 6 КПК України.

В судовому засідання скаржник підтримав скаргу в повному обсязі.

Прокурор заперечував проти задоволення скарги, та вважає постанову законною та обґрунтованою.

Заслухавши прокурора, скаржника, дослідивши матеріали кримінальної справи, суд приходить до висновку, що скарга ОСОБА_1 задоволенню не підлягає, виходячи із наступного.

Зі змісту ст. 236-5 КПК України вбачається можливість оскарження постанови органу дізнання, слідчого, прокурора про закриття кримінальної справи особою, інтересів якої вона стосується, або її представником до районного (міського) суду за місцем розташуванням органу або роботи посадової особи, яка винесла постанову.

Відповідно до ст. 236-6 КПК України розглянувши скаргу, суддя залежно від того, чи були при закритті справи виконані вимоги статей 213 і 214 цього Кодексу, приймає одне з таких рішень:

1) залишає скаргу без задоволення;

2) скасовує постанову про закриття справи і направляє справу прокурору для відновлення слідства або дізнання.

Судом встановлено, що 07 серпня 2012 року була виділена в окреме провадження кримінальна справа порушена стосовно ОСОБА_1 та ОСОБА_3 за ч. 2 ст. 358 КК України.

25 жовтня 2012 року дії ОСОБА_1 та ОСОБА_3 перекваліфіковані на ч. 3 ст. 358 КК України.

25 жовтня 2012 року т.в.о. заступника начальника СВ Зарічного РВ СМУ УМВС України в Сумській області ОСОБА_2 винесено постанову, якою кримінальну справу, порушену стосовно ОСОБА_1 та ОСОБА_3 за ч. 3 ст. 358 КК України, закрито у звязку з відсутністю в діях ОСОБА_1 та ОСОБА_3 складу вищезазначеного злочину.

Вказану постанову слідчий мотивував тим, що 15 жовтня 2008 року за адресою: вул. Жовтнева, 4 м. Суми фактично відбулися загальні збори акціонерів ВАТ «Сумський хлібокомбінат». участь в яких приймали ОСОБА_4. ОСОБА_1 та ОСОБА_3 В протокол зазначених загальних зборів ВАТ «Сумський хлібокомбінат»від 16 жовтня 2008 року були внесені завідомо неправдиві відомості, щодо проведення 15 жовтня 2008 р. зборів акціонерів по вул. Жовтневій, 4 м. Суми за участі ОСОБА_5, кількість акцій, якими він володіє та присутності на зборах акціонерів, які мають відповідно до статуту товариства більше як 60 відсотків голосів.

Відповідно до вимог чинного законодавства України (ЗУ «Про господарські товариства», Господарського кодексу України) та статуту ВАТ «Сумський хлібокомбінат», ОСОБА_3 та ОСОБА_1 не могли бути обраними головою та секретарем загальних зборів акціонерів ВАТ «Сумський хлібокомбінат», що відбулися 15 жовтня 2008 року по вул. Жовтневій, 4 м. Суми. Це, на сам перед, повязане з тим, що зазначені загальні збори акціонерів не були правомочними, останні проводилися з грубим порушенням процедури проведення подібних заходів. Так, під час проведення 15 жовтня 2008 року зборів акціонерів ВАТ «Сумський хлібокомбінат»не були виконані вимоги щодо порядку скликання акціонерів ВАТ «Сумський хлібокомбінат», на зазначених зборах акціонерів не брали участі акціонери, що загалом мають відповідно до статуту товариства більше як 60 відсотків голосів. Таким чином рішення зборів акціонерів ВАТ «Сумський хлібокомбінат»від 15 жовтня 2008 року з приводу обрання ОСОБА_3 та ОСОБА_1 головою та секретарем зазначених зборів акціонерів відповідно не мають юридичної сили та не повинні нести за собою будь-яких правових наслідків. З цього слідує, що ОСОБА_3 та ОСОБА_1 не могли бути особами, які, діючи в якості голови та секретаря загальних зборів акціонерів ВАТ «Сумський хлібокомбінат»від 15 жовтня 2008 року, мали право видавати чи посвідчувати такі документи, як протокол загальних зборів акціонерів ВАТ «Сумський хлібокомбінат», складений 16 жовтня 2008 року та текст нової редакції статуту ВАТ «Сумський хлібокомбінат», зміни до якого були прийняті на зазначених загальних зборах акціонерів.

Посилаючись на положення ст. 358 КК України, слідчий прийшов до висновку, що протокол загальних зборів акціонерів ВАТ «Сумський хлібокомбінат», складений 16 жовтня 2008 року та текст нової редакції статуту ВАТ «Сумський хлібокомбінат»не є предметами складу злочину, передбаченого ст. 358 КК України, що в свою чергу свідчить про те, що в діях ОСОБА_3 та ОСОБА_1 відсутній склад злочину, передбачений ч. 3 ст. 358 КК України.

Зі змісту ст. 6 КПК України вбачається, що кримінальну справу не може бути порушено, а порушена справа підлягає закриттю, зокрема за відсутністю події злочину, а також за відсутністю в діянні складу злочину.

Подією злочину є факт вчинення особою суспільно небезпечного діяння (дії або бездіяльності), що містить ознаки злочину.

Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК. У поняття склад злочину включаються обєктивні та субєктивні ознаки. Предмет злочину є факультативною ознакою складу злочину. Як необхідна ознака складу злочину предмет злочину виступає лише у тому випадку, коли він безпосередньо вказаний у диспозиції норми або однозначно випливає з його змісту.

Враховуючи те, що предметом злочину ч.3 ст. 358 КК України є підроблення документів, печаток штампів та бланків, збут чи використання підроблених документів, печаток та штампів, які видаються чи посвідчуються підприємством, установою, організацією, громадянином-підприємцем, приватним нотаріусом, аудитором чи іншою особою, яка має право видавати чи посвідчувати такі документи, слідчий прийшов до обґрунтованого висновку, що саме ці обставини є підставою для закриття провадження в справі.

Виходячи з вищевикладеного, оцінюючи надані матеріали, які стали підставою для закриття кримінальних справи, суд вважає, що висновки слідчого за викладених в оскаржуваній постанові обставин, є обґрунтованими, а тому скаргу ОСОБА_6 слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 6, 22, 2365, 2366 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу ОСОБА_1 на постанову т.в.о. заступника начальника СВ Зарічного РВ СМУ УМВС в Сумській області ОСОБА_2 від 25 жовтня 2012 року про закриття кримінальної справи залишити без задоволення.

На постанову може бути подана апеляція до апеляційного суду Сумської області на протязі семи діб з дня її винесення.

Суддя А.П.Сидоренко