н/п 1-кс/640/7885/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" жовтня 2016 р. Київський районний суд м.Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
11.10.2016 до суду надійшло клопотання ОСОБА_5 , у якому заявник, посилаючись на ст.ст.170-175 КПК України, просив зняти повністю арешт з його квартири АДРЕСА_1 по кримінальному провадженню, яке знаходиться в провадженні СУ НП ГУ НП в Харківській області.
На обґрунтування клопотання ОСОБА_5 вказав, що він купив вищевказану квартиру та забажав у ній прописатися, проте у прописці йому відмовили, оскільки квартира арештована ухвалою суду по клопотанню прокурора Харківської місцевої прокуратури №4 від 02.02.2016р. згідно судової справи №643/1025/16. Вважає арешт квартири помилковим, оскільки законність правочину ним перевірялась. Він мешкає в цій квартирі та будь-хто до нього ніяких претензій не пред`являв. Продавець також запевняв, що на квартиру, яку він купує ніхто не претендує, ніякого криміналу по квартирі АДРЕСА_2 немає. Під час купівлі квартири у продавця квартири були: паспорт на її ім`я, оригінал свідоцтва про право власності на квартиру, який було здано нотаріусу та знаходиться у нотаріальній справі та ключі від квартири, які він йому віддав та у квартирі тільки речі продавця. Квартира була не опечатана, всі сусіди нічого поганого про продавця та махінаціях йому не повідомляли, продавця квартири раніше та після купівлі ніколи не бачив і тому не може нести за нього цивільну відповідальність своїм майном. Квартиру купував для мешкання та на даний час у зв`язку з кримінальним провадженням не може нею у повній мірі користуватись. До кримінальної або цивільної відповідальності він не притягувався, підозру йому чи будь-яким особам не пред`явлено, кримінальне провадження триває довгий час. Вказане порушує його цивільні та Конституційні права, оскільки він не може в повній мірі користуватись своїм житлом, навіть не може прописатись. Про розгляд клопотання про арешт майна та про арешт майна його повідомлено не було. Він не є підозрюваним, обвинуваченим або особою яка несе цивільну відповідальність, а тому у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, арешт накладено необґрунтовано, позов відсутній та він є добросовісним набувачем.
У судове засідання заявник не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений судом своєчасно та належним чином, причини неявки судуне повідомив.
У відповідності до ч.2 ст.174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.
Враховуючи повідомлення ОСОБА_5 про дату та час розгляду клопотання, строки його розгляду, суд розглядає клопотання без участі заявника.
У Вашому провадженні знаходиться клопотання про скасування арешту на майно - квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_3 .
Вважає, що дане клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Так, відповідно до положень ч.1 ст.228 ЦК України, правочин, спрямований на незаконне заволодіння майном є таким, що порушує публічний порядок. Згідно з ч.2 ст.228 ЦК України, правочин, який порушує публічний порядок, є нікчемним.
Відповідно до положень ч.2 ст.215 ЦК України та роз`яснень Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06.11.2009 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», визнання судом нікчемного правочину недійсним не вимагається, оскільки його недійсність встановлена самим законом, тобто нормами ЦК України.
Таким чином, заявник ОСОБА_5 не є добросовісним набувачем арештованого майна, оскільки набуття ним права власності на нього здійснено за нікчемним правочином, обставини укладення якого є предметом досудового розслідування у кримінальному провадженні.
Отже, на даний час не відпала потреба у застосуванні арешту на вищезазначене майно і скасування накладеного на нього арешту буде суперечити вимогам ст.174 КПК України.
Слідчий СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання ОСОБА_5 , з тих же підстав, що й прокурор, посилаючись на те, що необхідність в арешті вищевказаної квартири на даний час не відпала.
Слідчий суддя, вислухавши думку прокурора та слідчого, дослідивши надані докази, приходить до висновку про відсутність підстав до задоволення клопотання ОСОБА_5 , виходячи з наступного.
26.09.2016 ОСОБА_6 повідомлено про підозру за ч.3 ст.358 КК України. (а.с.44-47).
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На теперішній час заявниками не доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Так, з пояснень прокурора та слідчого у судовому засіданні встановлено, що слідчі дії в обсязі, необхідному для встановлення об`єктивної істини по справі тривають.
Обставини, встановлені ухвалою слідчого судді від 02.02.2016 при розгляді клопотання про арешт майна не змінилися, а саме те, що арештоване майно є предметом вчиненого злочину, а також у зв`язку з необхідністю виключити можливість протиправно розпорядитись вказаним об`єктом нерухомості.
Таким чином, відсутні правові підстави вважати, що відпала потреба в збереженні застосованого ухвалою слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 02.02.2016 заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту вказаної вище квартири.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.
Керуючись ст.ст. 107, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя ОСОБА_1