печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 червня 2016 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання старшого слідчого військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_6 про продоження строку дії покладених на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язків,

В С Т А Н О В И В :
Старший слідчий військової прокуратури Київського гарнізону молодший радник юстиції ОСОБА_6 , розглянувши матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000076 від 03.03.2016р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч3 ст.368,ч1 ст. 263 КК України, за погодженням прокурора ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді із клопотанням про продовження строку дії обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, покладених ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 07.04.2016 на підозрюваного ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Ланцеве Куйбишевського району Запорізької області, заступника начальника Запорізької митниці Державної фіскальної служби України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , громадянина України, на два місяці.

Клопотання підтримано прокурором ОСОБА_3 та обґрунтовано наступними обставинами. Військовою прокуратурою Київського гарнізону здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000076 від 03.03.2016. за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. З ст. 368, ч.І ст.263 КК України. Досудовим розслідуванням 06.04.2016 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 368 КК України - одержання неправомірної вигоди службовою особою, яка займає відповідальне становище, за попередньою змовою групою осіб, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням наданої їй влади та службового становища. Слідчим докладно описано обставини, а також стверджується про те, що останні окрім того, що дають підстави підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 368 КК України, підтверджується рапортами працівників ГУ БКОЗ СБ України, заявою ОСОБА_8 , протоколами допитів в якості свідка ОСОБА_8 , відповідями на доручення від 03.03.2016 та 11.03.2016. протоколом вручення грошових коштів, протоколом огляду грошових коштів, протоколом затримання ОСОБА_9 , протоколами обшуків, протоколом допиту підозрюваного та іншими матеріалами кримінального провадження.

07.04.2016 Печерським районним судом м. Києва щодо ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою і одночасно визначено альтернативний запобіжний захід - заставу у розмірі 1000 мінімальних заробітних плат, що відповідно становить 1 378 000 грн.

При цьому, відповідно до вказаної ухвали суду м. Києва на підозрюваного ОСОБА_4 покладено ряд обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;

не відлучатися з м. Запоріжжя, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

утримуватись від спілкування з ОСОБА_9 та вчинення будь-якого впливу на цю особу;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України та в`їзд в України;

носити електронний засіб контролю.

Оскільки, на даний час у кримінальному провадженні необхідно додатково провести великий обсяг слідчих та процесуальних дій, у тому числі:

- додатково допитати по обставинам кримінального провадження підозрюваних ОСОБА_4 , та ОСОБА_9

- зібрати додаткові характеризуючи дані відносно підозрюваних;

- прийняти рішення щодо остаточної кваліфікації дій ОСОБА_4 та ОСОБА_9

- повідомити ОСОБА_4 , та ОСОБА_9 , про підозру в остаточній редакції:

- виконати інші слідчі дії, спрямовані на повне та всебічне дослідження обставин вчиненого злочину.

Проте, виконання зазначених слідчих дій у двомісячний термін неможливе, у зв`язку із їх значними обсягами, складністю, наявністю у кримінальному провадженні інформації про можливу причетність до вчинення злочину інших осіб, з`ясування та встановлення якої може вплинути на кваліфікацію злочинних дій.

Крім того, також необхідно відкрити матеріали кримінального провадження іншій стороні, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Тобто, для закінчення досудового слідства необхідно провести ознайомлення сторін кримінального провадження з його матеріалами, строки якого Кримінальним процесуальним кодексом України не визначені.

У зв`язку з викладеним, для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 , крім того, враховуючи, що заявлені при обранні останньому запобіжного заходу ризики, передбачені, ст. 177 КПК України, продовжують існувати. Необхідно продовжити на два місяці строк дії покладених на нього судом вищевказаних обов`язків.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання, оскільки на протязі тривалого часу орган досудового розслідування не проводить жодних слідчий дій, безпідставно звертаючись до слідчого судді про продовження строку дії обов`язків.

Вислухавши прокурорів ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , дослідивши додані до клопотання матеріали, слід дійти наступного висновку.

Згідно ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Згідно ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Встановлено, що строки досудового розслідування 31 травня 2016 року продовжено до трьох місяців, до 06 липня 2016 року.

Встановлено, що обґрунтованість підозри на даній стадії досудового розслідування залишається достатньою вагомою, про що свідчать додані до клопотання матеріали, детально описані вище.

При цьому слід звернути увагу на те, що доводи сторони обвинувачення на неможливість завершення досудового розслідування у визначені строки є недостатньо вагомими. Так, слідчий посилається на необхідність проведення додаткових допитів, зібрання характеризуючи даних, виконання вимог ст. 290 КПК України. При цьому які обставини стали перешкодою для вчинення вказаних дій у встановлені строки не наведено.

Згідно ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Так, у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України" зазначено про те, що згідно з п. 3 ст. 5 Конвенції зі спливом певного часу лише наявність обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи, і судові органи мають навести інші аргументи для продовження тримання під вартою. До того ж такі підстави мають бути чітко вказані національними судами (див. справу "Єлоєв проти України", п. 60).

Слід звернути увагу на те, що будь-яких достатньо вагомих аргументів на продовження існування ризиків, окрім обґрунтованої підозри у вчинення кримінального правопорушення, яке підкріплює сторона обвинувачення доказами здобутими протягом першого періоду досудового розслідування, під час розгляду поданого клопотання зазначено не було.

Вирішуючи питання обґрунтованості поданого клопотання слід врахувати наступне.

Згідно ст. 182 КПК України при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Згідно ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Звернувшись із клопотанням про продовження дії обов`язків слідчий не звернув увагу на вказані положенні КПК України, які передбачають продовження дії обов`язків під час продовження дії застосованого запобіжного заходу. Дія обов`язків без продовження дії запобіжного заходу виключається.

Вищевстановлене переконує у відсутності правових підстав для задоволення поданого клопотання. При цьому слід визнати необхідним покласти на підозрюваного обов`язок прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду в залежності від стадії досудового розслідування.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 179, 184, 194, 199, 309 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ :
клопотання старшого слідчого військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_6 про продовження строку дії покладених на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язків, залишити без задоволення.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду в залежності від стадії досудового розслідування.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1