1-кс/754/2657/16
У Х В А Л А
Іменем України
14 листопада 2016 року Деснянський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, заяву адвоката ОСОБА_3 , діючого в інтересах ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про відвід слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_7 , при розгляді справи №754/13741/16-к, -
ВСТАНОВИВ:
В провадження судді Деснянського районного суду м. Києва надійшла заява адвоката ОСОБА_3 , діючого в інтересах ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про відвід слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_7 , при розгляді справи №754/13741/16-к.
Зі змісту поданої заяви та доданих до неї додатків вбачається, що адвокатом ОСОБА_3 до Деснянського районного суду м. Києва було подане клопотання в порядку ст.ст. 8, 55, 41 Конституції України, ст. 174 КПК України про скасування арешту майна ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , накладеного ухвалою в справі № 754/8766/16-к, постановленою в рамках кримінального провадження № 0000041. Розгляд вказаної справи розподілений на слідчого суддю ОСОБА_7 . В рамках кримінального провадження № 0000041 на слідчого суддю ОСОБА_7 був здійснений розподіл практично всіх клопотань, що надходили до Деснянського районного суду м. Києва, а саме справи: № 754/2107/16-к, № 754/2108/16-к, № 754/9878/16-к, № 757/9937/16-к. Як зазначає заявник слідчий суддя ОСОБА_7 є Головою Деснянського суду м. Києва, тому, окрім особистих можливостей впливу на автоматизовану систему розподілу клопотань, заяв, іншого, в його безпосередньому підпорядкуванні знаходиться апарат Деснянського суду м. Києва, працівники якого мають доступ до автоматизованої системи документообігу. Відповідно до офіційного веб-порталу Судової влади України, станом на час автоматизованого розподілу 08.11.2016 року діючими повноваженнями слідчих суддів, окрім ОСОБА_7 , володіють ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_1 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , тобто в загальній кількості 14 суддів. Також заявник вказує на те, що постійний розподіл клопотань в рамках кримінального провадження № 0000041 на слідчого суддю ОСОБА_7 свідчить про порушення принципу вірогідності та незаконне втручання в автоматизовану систему документообігу Деснянського районного суду м. Києва особисто Головою суду ОСОБА_7 або за його вказівкою працівниками апарату суду. У зв`язку із встановленню обставин, передбачених ч. 3 ст. 35 КПК України, слідчий суддя ОСОБА_7 , в порядку ч.1 ст. 80 КПК України, був зобов`язаний заявити самовідвід, але цього не вчинив.
В судове засіданні з розгляду заяви про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_7 , особа, яка подала заяву про відвід - адвокат ОСОБА_3 не з`явився, про день та час розгляду заяви повідомлений належним чином.
Особа, якій заявлено відвід - слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_7 , в судове засідання з розгляду заяви про відвід не з`явився, про день та час розгляду заяви повідомлений належним чином, пояснень з приводу заявленого відводу від слідчого судді ОСОБА_7 не надходило.
Суд, ознайомившись з заявою про відвід, перевіривши викладені в заяві доводи, приходить до наступного.
Так, відповідно до ч. 1 ст. 129 Конституції України, судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону.
Частина 3 ст. 129 Конституції України закріплює основні засади судочинства, а саме: 1) законність; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) забезпечення доведеності вини; 4) змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; 5) підтримання державного обвинувачення в суді прокурором; 6) забезпечення обвинуваченому права на захист; 7) гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 8) забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду, крім випадків, встановлених законом; 9) обов`язковість рішень суду.
Ст. 22 КПК України передбачає, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Вичерпний перелік підстав для відводу судді визначений ст. 75 КПК України, відповідно до якої слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Що стосується зазначеної заявником підстави відводу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_7 , а саме порушення при розподілі клопотань між суддями вимог ст. 35 КПК України, слід зазначити наступне.
Частина 3 статті 35 КПК України зазначає, що визнання судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з автоматизованої системи документообігу суду, крім випадків, установлених законом.
Відповідно до п. 2.3.20 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, автоматизований розподіл судових проваджень між суддями (колегіями суддів) здійснюється з урахуванням спеціалізації суддів, у тому числі спеціалізації зі здійснення кримінального провадження щодо неповнолітніх. За допомогою автоматизованого розподілу визначається також запасний суддя та слідчий суддя. Відмова судді від отримання розподіленої в установленому порядку судової справи не допускається.
Як вбачається із звіту про автоматичне визначення слідчого судді під час автоматичного розподілу № 754/13741/16-к, автоматизований розподіл справи проведено у відповідності до чинного законодавства.
За результатами проведеного судового розгляду заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_7 , законних підстав, передбачених ст. 75 КПК України, які б виключали можливість участі вказаного слідчого судді у розгляді клопотань, не встановлено, а наведені заявником підстави відводу судді не викликають сумнівів у його неупередженості, не об`єктивності та неналежного виконання обов`язків, тому визнаються судом необґрунтованими.
На підставі викладеного, керуючись ст. 129 Конституції України, ст.ст. 48-57 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ст.ст. 11, 22, 75, 80, 81, 197, 369-372 КПК України, суд, -
УХВАЛИВ:
У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 , діючого в інтересах ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про відвід слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_7 , при розгляді справи №754/13741/16-к - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя ОСОБА_1