Провадження № 1-кс/756/1654/16
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 жовтня 2016 року м.Київ
Оболонський районним суд м. Києва у складі:
слідчого судді: ОСОБА_1
при секретарі : ОСОБА_2
за участю прокурора: ОСОБА_3
адвоката: ОСОБА_4
цивільного позивача ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі Оболонського районного суду м. Києва клопотання цивільного позивача ОСОБА_5 про накладення арешту на майно за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0008601 від 16.08.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
07 жовтня 2016 року до суду надійшло клопотання цивільного позивача ОСОБА_5 про накладення арешту на майно.
В обґрунтування клопотання зокрема вказується, що в провадженні СВ Оболонського УП ГУ НП в м. Києві перебуває кримінальне провадження за його заявою, що невстановлені особи використовуючи завідомо підроблене рішення Брянківського міського суду Луганської області від 28.07.2014 внесли неправдиві відомості до Єдиного державного реєстру прав на нерухоме майно, змінивши таким чином власника квартири, що за адресою: АДРЕСА_1 ,у вказаному провадженні ним подано цивільний позов,тому з метою забезпечення цивільного позову він просить суд накласти арешт на цю шляхом заборони її відчуження та використання іншим особам, крім ОСОБА_5 .
Заслухавши пояснення прокурора, цивільного позивача та адвоката, дослідивши клопотання та додані до нього документи, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню частково з наступних підстав.
Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Як видно з матеріалів кримінального провадження слідчим СВ Оболонського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 26.08.2016 року винесена постанова про визнання речовим доказом майна, а саме квартиру АДРЕСА_2 .
ОСОБА_5 у кримінальному провадженні заявлено цивільний позов.
За таких обставин, вважаю, тому з метою забезпечення збереження майна як речового доказу та цивільного позову слід накласти арешт на це майно, шляхом заборони його відчуження.
Вимога ОСОБА_5 щодо заборони використання квартири АДРЕСА_2 . та використання іншим особам, крім ОСОБА_5 не підлягає задоволенню, оскільки відповідно до п.12 ст.170 КПК України заборона на використання житлового приміщення, в якому на законних підставах проживають будь які особи, не допускається.
Разом з цим, у клопотанні не вказано і до нього не долучено відповідних доказів стосовно того чи проживає будь хто у житловому приміщенні, на яке слід накласти арешт та чи на Законних підставах.
Керуючись ст. 132, 167, 168, 170, 172, 173, 175 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Клопотання цивільного позивача ОСОБА_5 про накладення арешту на майно за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0008601 від 16.08.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України задовольнити частково.
Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2 , шляхом заборони її відчуження.
В іншій частині заявлених вимог відмовити.
Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Оболонського УП ГУ Національної поліції в м.Києві ОСОБА_7 .
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва
що ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.
Слідчий суддя : ОСОБА_1