Єдиний унікальний номер справи 185/3271/16-к
Провадження № 1-кс/185/506/16
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 квітня 2016 року ювенальний слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , законного представника ОСОБА_6 , в присутності підозрюваного ОСОБА_7 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ст. слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про застосування до неповнолітнього підозрюваного в скоєнні кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК України

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Павлограда Дніпропетровської області, громадянина України, з базовою середньою освітою, який навчається на 2 курсі ЗДПЛ, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

В С Т А Н О В И В :

Клопотанням слідчого, яке надійшло до суду 08 квітня 2016 року, погодженим з прокурором, порушується питання про застосування до неповнолітнього підозрюваного в скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК України ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Відповідно до матеріалів, якими слідчий обґрунтовує клопотання, ОСОБА_7 підозрюється у тому, що 08 лютого 2016 року приблизно о 00.30 годин, попередньо домовившись з іншою особою, проникли до квартири АДРЕСА_2 , та таємно, повторно, викрали майно, яке належить ОСОБА_8 , чим спричинили останній матеріального збитку. З місця вчинення зникли, викраденим майном розпорядились на власний розсуд.

24 лютого 2016 року приблизно о 01.30 годин ОСОБА_7 , попередньо домовившись, з іншими особами, зустрівши на території парку «Першого Травня» свого раніше знайомого ОСОБА_9 та переслідуючи його, умисно, повторно з корисливих мотивів, нанесли по одному удару кожен та викрали майно, яке належало ОСОБА_9 .. Після чого з викраденим майном зникли та розпорядились ним на власний розсуд, чим заподіяли ОСОБА_9 матеріального збитку.

Попередня правова кваліфікація органів досудового розслідування дій ОСОБА_7 за ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка) вчинена повторно за попередньою змовою групою осіб, поєднана з проникненням у житло та відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчинений повторно, за попередньою змовою групою осіб.

Неповнолітнього підозрюваного ОСОБА_7 не було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

На думку слідчого, що погоджено з прокурором, відносно неповнолітнього підозрюваного ОСОБА_7 має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою, оскільки він є особою раніше судимою за умисний корисливий злочин, на шлях виправлення не став та знов вчинив кримінальні правопорушення, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, що дає підстави вважати про наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Захисник адвокат ОСОБА_5 , неповнолітній підозрюваний ОСОБА_7 та його законний представник батько ОСОБА_6 заперечували проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме у вигляді домашнього арешту, посилаючись на те, що батько буде створювати контроль за неповнолітнім підозрюваним.

Вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання слідчого, зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання слідчого між собою, та в сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням приходжу до наступного висновку.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.

Відповідно до ч.4 ст.176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора.

Прокурором доведено, що відносно неповнолітнього підозрюваного ОСОБА_7 провадиться досудове розслідування, оскільки даний факт за № 0000329 від 08 лютого 2016 року зареєстрований в Єдиному реєстрі досудових розслідувань.

07 квітня 2016 року о 13 годині 45 хвилин ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК України.

Згідно п.п.1-5 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Окрім того, статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

На виконання вказаних вимог Закону, відповідно до матеріалів клопотання відносно ОСОБА_7 , останній є особою, яка підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, які є тяжкими злочинами і за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до шести років, рахується на 2 курсі ЗДПЛ, але заняття не відвідує, кримінальні правопорушення вчиняє у нічний час, що свідчить про неналежний батьківський контроль, що унеможливлює застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Поряд з цим, додані до клопотання слідчого покази потерпілих, покази свідків, протоколи пред`явлення особи для впізнання є вагомими і достатньо повно обґрунтовують підозру відносно ОСОБА_7 щодо вчинення останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК України.

Кримінальні правопорушення, передбачені ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК України є відповідно до ст. 12 КК України тяжкими злочинами, та передбачають покарання у вигляді позбавлення волі на строк до шести років.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що неповнолітній підозрюваний ОСОБА_7 може вчинити ще й інше кримінальне правопорушення, про що свідчить та обставина, що 16 грудня 2015 року вироком Павлоградського міськрайонного суду його було засуджено за скоєння тяжкого та особливо тяжкого злочинів, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 187 КК України до покарання у вигляді 5 років позбавлення волі без конфіскації майна, він вчинив ряд інших кримінальних правопорушень. Ризик того, що ОСОБА_7 може вчинити інші кримінальні правопорушення, продовжити злочинну діяльність вимагає застосування саме виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відтак, приходжу до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим не може бути застосованим відносно підозрюваного у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення.

Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану неповнолітнього підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи матеріальне становище неповнолітнього підозрюваного, тяжкість правопорушення, за вчинення якого він підозрюється, вважаю за необхідне визначити йому заставу у розмірі від 20 до 80 розмірів мінімальної заробітної плати, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання неповнолітнім підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо неповнолітнього підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, вважаю за необхідне покласти на нього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177,182,183,184,186,193,194,196,197, 309,372,395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання ст. слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене із прокурором Павлоградської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб, обчислюючи строк тримання під вартою з моменту затримання в порядку виконання даної ухвали, тобто до 07 червня 2016 року.
Розмір застави визначити у межах від 20 до 80 мінімальних заробітних плат в сумі 25000 грн. 00 коп., у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим неповнолітнім підозрюваним, його батьками, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Покласти на ОСОБА_7 у разі внесення застави, обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України,а саме:

- прибувати до слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області із встановленою періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Ювенальний слідчий суддя ОСОБА_1

Ухвала оголошена, її зміст порядок та строк оскарження роз`яснені, копія мені вручена.

08 квітня 2016 року о______ год. ______хв.

______________________ ОСОБА_7