Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 жовтня 2016 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

за участю:

слідчого ОСОБА_3

розглянувши клопотання старшого слідчого слідчого відділу Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий слідчого відділу Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 за погодженням із прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 м. Києва ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Подільського районного суду м. Києва із клопотанням про арешт майна.

Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що в провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0006319, дані щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.10.2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України.

Зазначає, що досудовим розслідуванням, зокрема встановлено, що невстановлені особи шахрайським способом заволоділи правом на майно ТОВ КУА «СМАРТ СИСТЕМ АМ», а саме на квартири №5,7,8 та АДРЕСА_1 .

Посилається на те, що згідно ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 190 КК України віднесено до категорії особливо тяжких.

Відповідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом вчинення злочину.

Звертає увагу слідчого судді на те, що з метою запобігання можливого повторного відчуження нерухомого майна необхідно накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2 , заборонивши вчиняти із нею будь-які правочини. У зв`язку з чим звертається з даним клопотанням до слідчого судді.

Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримує з вищевикладених підстав, обґрунтувавши поясненнями просить його задовольнити в повному обсязі.

З метою забезпечення арешту майна та недопущення розголошення матеріалів кримінального провадження і здійснюваних в його рамках слідчих дій, слідчий суддя вважає за необхідне розглянути клопотання без повідомлення його власника, відповідно до вимог ч. 2 ст. 172 КПК України.

Заслухавши пояснення слідчого, дослідивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Так слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві дійсно перебувають матеріали кримінального провадження, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006319 від 13.10.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Підставою для внесення відомостей до ЄРДР стала заява ОСОБА_5 від 13.10.2016 року про те, що 03.10.2016 року невстановлені особи шахрайським шляхом заволоділи правом власності на майно, яким в даному випадку є квартири АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 та АДРЕСА_1 та намагаються їх продати через мережу «Інтернет», чим спричинили матеріальну шкоду ТОВ «КУА Смарт Систем АМ».

Як вбачається з наданих слідчим матеріалів, якими він обґрунтовує доводи свого клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що в грудні 2008 року між ТОВ «КУА «СМАРТ СИСТЕМС АМ», що діє в інтересах Пайового венчурного інвестиційного фонду «СМАРТ 1» недиверсифіковоного виду закритого типу ТОВ КУА«СМАРТ СИСТЕМ АМ» та ТОВ «Торгова Компанія «Дека» та ВАТ трест «Київміськбуд-1» імені М.П. Загороднього було укладено Угоду № 5 про резервування (бронювання) об`єкту будівництва.

25.12.2009 року на виконання умов Угоди було укладено договори купівлі - продажу квартир АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_1 , між ТОВ «Торгова компанія «Дека» та ТОВ «КУА «СМАРТ СИСТЕМС АМ», що діє в інтересах Пайового венчурного інвестиційного фонду «СМАРТ 1» недиверсифіковоного виду закритого типу ТОВ КУА«СМАРТ СИСТЕМ АМ», які були посвідчені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округ ОСОБА_6 за реєстровими номерами 3220, 3228, 3232, 3244.

17 та 18 березня 2010 року квартири були зареєстровані в Комунальному підприємстві «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна».

В подальшому 03.10.2016 року вказані квартири вибули з власності ТОВ «КУА «Смарт Систем АМ» та були зареєстровані за особою ОСОБА_7 , ІПН НОМЕР_1 , на підставі договорів про інвестування об`єкта житлового будівництва від 20.05.2008 року та Акту прийому передачі нежитлового приміщення (квартири) установникові від 08.11.2008 року, які ним в подальшому відчуженні третім особам на підставі договорів купівлі-продажу.

Згідно пояснень слідчого наданих ним в судовому засіданні, останній вказав на те, що у органу досудового розслідування є підстави вважати, що договір про інвестування об`єкта житлового будівництва від 20.05.2008 року та акту прийому передачі нежитлового приміщення (квартири) установникові від 08.11.2008 року на підставі яких квартири АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 перереєстровані на ОСОБА_7 є підробленими, тому правочин є нікчемним.

Стаття друга КПК України визначає, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Чинним кримінальним процесуальним законодавством України з метою досягнення дієвості кримінального провадження передбачено заходи його забезпечення.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України, заходами забезпечення кримінального провадження є: 1) виклик слідчим, прокурором, судовий виклик і привід; 2) накладення грошового стягнення; 3) тимчасове обмеження у користуванні спеціальним правом; 4) відсторонення від посади;

5) тимчасовий доступ до речей і документів; 6) тимчасове вилучення майна; 7) арешт майна; 8) затримання особи; 9) запобіжні заходи.

За приписами статті 170 КК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

З системного аналізу зазначеної статті КПК України в сукупності з іншими його нормами можна зробити висновок, що арешт, як захід забезпечення кримінального провадження може бути застосований слідчим суддею виключно у випадку коли щодо майна, на яке просять накласти арешт, існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням же арешту майна є запобігання можливості його, зокрема відчуження.
Частина перша статті 173 КПК України визначає, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Також при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати ряд обставин, визначених ч. 2 ст. 173 КПК України.

Оцінивши в сукупності надані слідчим докази з врахуванням встановлених в судовому засіданні обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що ним доведено наявність достатніх підстав вважати, що дійсно було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 190 КК України, існують ризики передбачені абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу, а саме можливість відчуження майна та доведено те, що вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, а саме є об`єктом протиправних дій.

Також слідчий суддя виходячи з усіх обставин справи приходить до висновку про розумність та співрозмірність обмеження права власності, завданням кримінального провадження, а також не вбачає будь-яких негативних наслідків арешту майна для учасників кримінального провадження або третіх осіб.

З врахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого знайшло своє доведення в судовому засіданні, є таким, що ґрунтується на вимогах чинного законодавства України, а тому підлягає задоволенню в повному обсязі.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 2, 100, 170-173, 175, 309, 392, 395 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання старшого слідчого слідчого відділу Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 про накладення арешту на майно - задовольнити.
Накласти арешт наквартиру АДРЕСА_2 , яка зареєстрована на праві приватної власності за ОСОБА_8 .

Копію ухвали надіслати слідчому та іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. КиєваОСОБА_1