УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2016 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП № 1 Шевченківського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0011254 від 09.09.2016 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Полтавської області, Диканського району, с. Водяна Балка, громадянина України, з середньою освітою, який офіційно не працює, не одружений, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України,

В С Т А Н О В И В :
24 вересня 2016 року слідчий СВ ВП № 1 Шевченківського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 звернувся до суду з клопотанням, погодженим із прокурором у кримінальному провадженні прокурором Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України.

Клопотання мотивовано тим, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 вступили у злочинну змову, з метою спільного відкритого викрадення чужого майна громадян та 08.09.2016 року приблизно о 23 годині 55 хвилин, проходячи по вулиці Жилянській, 85 в м. Києві, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 помітили раніше невідомого їм ОСОБА_8 і в цей час у них виник спільний злочинний намір із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, вчинити відкрите викрадення чужого майна.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна поєднаного з насильством, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого ОСОБА_4 , діючи за спільним умислом з ОСОБА_7 , підбіг до ОСОБА_8 та почав наносити удари в область обличчя та тулуба, але ОСОБА_8 почав відбивати удари. В цей момент ззаду до ОСОБА_8 підійшов ОСОБА_7 та зробив йому підсічку по ногам, внаслідок чого ОСОБА_8 впав на асфальтне покриття. Після цього ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , реалізовуючи свій спільний злочинний умисел, продовжили бити ногами ОСОБА_8 з метою подолання опору останнього та відкритого викрадення його барсетки. Однак в подальшому, з метою уникнення фізичного насильства, ОСОБА_8 перестав чинити опір ОСОБА_4 і ОСОБА_7 та добровільно віддав барсетку ОСОБА_4 , вартість якої складає 700 (сімсот) гривень, в якій знаходились мобільний телефон марки «Nokia Asha 302 Dark Grey» вартістю 1069 (тисяча шістдесят дев`ять) гривень 90 (дев`яносто) копійок, із сім-картою оператора «Київстар» вартістю 25 гривень, з номером НОМЕР_1 , на рахунку було 70 (сімдесят) гривень, IMEI НОМЕР_2 ; мобільний телефон марки «Meizu M2 Note» вартістю 4298 (чотири тисячі двісті дев`яносто вісім) гривень 97 (дев`яносто сім) копійок, із сім-картою оператора «Київстар» вартістю 40 гривень, з номером НОМЕР_3 , на рахунку було 150 гривень, IMEI НОМЕР_4 ; водійське посвідчення та студентський квиток на ім`я ОСОБА_8 , дві банківські картки «Приват Банку», зв`язка з трьох ключів, скидочна карточка магазину «Мегамаркет» , портмане чорного кольору, вартістю 100 (сто) гривень, в якому знаходились грошові кошти в сумі 20 (двадцяти) гривень; футляр із окулярами, вартість футляру складає 100 (сто) гривень, вартість окуляр складає 200 (двісті) гривень, після чого ОСОБА_4 та ОСОБА_7 з місця вчинення злочину зникли, розпорядившись викраденим на власний розсуд.

В обґрунтування необхідності обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під варто, слідчий в клопотанні зазначає, що ОСОБА_4 може вичинити інше кримінальне правопорушення, переховуватись від органів досудового слідства і суду, незаконно впливати на потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Наявність ризику незаконного впливу на потерпілого, як зазначає слідчий, обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 вчинив насильницький злочин та усвідомлюючи міру покарання за вчинене кримінальне правопорушення може схиляти потерпілого до дачі неправдивих показів, відмови від участі в кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування.

Крім цього, ОСОБА_4 може іншим способом перешкоджати повному, всебічному проведенню досудового розслідування, що призведе до невиправних наслідків у кримінальному провадженні, а саме в прийнятті процесуальних рішень.

Наявність ризику продовження ОСОБА_4 злочинної діяльності та вчинення ним нового кримінального правопорушення обґрунтовується тим, що останній раніше неодноразово судимий за корисливі злочини проти власності, останнього разу 14.11.2012 Корольовським районним судом м. Житомира за ч. 2 ст. 190, ч. 4 ст. 70 КК України до позбавлення волі строком на 4 роки 6 місяців, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив та маючи не зняту і не погашену в законному порядку судимість, вчинив новий умисний корисливий злочин, офіційно не працевлаштований, постійного джерела доходу не має. Враховуючи майновий стан ОСОБА_4 , його соціальний характер у суспільстві, а також те, що останній вчинив тяжке кримінальне правопорушення, орган досудового розслідування приходить до висновку, що ОСОБА_4 продовжить злочинну діяльність та вчинення ряду нових кримінальних правопорушень.

Наявність ризику переховування від органів досудового слідства і суду обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 не має постійного місця проживання та реєстрації в м. Києві, не має сталих сімейних та соціальних зв`язків.

В судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання, вважає, що існують усі підстави, передбачені КПК України, для його задоволення.

В свою чергу підозрюваний щодо клопотання заперечив та просив відмовити в його задоволенні.

Вивчивши матеріали кримінального провадження, долучені до клопотання, заслухавши думку прокурора та підозрюваного, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Так, слідчим суддею встановлено, що провадженні слідчого відділу ВП № 1Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0011254 від 09.09.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого, ч. 2 ст. 186 КК України.

23 вересня 2016 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого правопорушення підтверджується доданими до клопотання матеріалами, а саме: показаннями потерпілого ОСОБА_8 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за участю ОСОБА_4 ; протоколом огляду місця події від 23.09.2016 року, іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
Крім, того, слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема, у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» Європейський суд з прав людини визначив, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182).

Також з урахуванням приписів рішення Європейського суду з прав людини, а саме: «При розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів» (пункт 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України), «Тримання особи під вартою буде свавільним, оскільки національні суди не обґрунтували необхідність такого тримання і не було розглянуто можливість застосування більш м`якшого запобіжного заходу» (пункт 29 рішення Європейського суду з прав людини від 11.10.2010 р. у справі «Хайредінов проти України»).

При цьому, враховуючи конкретні обставини кримінального провадження та дані про особу ОСОБА_9 , який підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до шести років, його вік, стан здоров`я, сімейний і матеріальний стан, соціальні зв`язки, зважаючи на те, що підозрюваний не має постійного місця роботи, а отже у нього не має офіційних джерел прибутку, будучи раніше судимим, належних висновків для себе не зробив, у зв`язку з чим наведені в клопотанні обставини свідчать про існування значних ризиків до того, що останній, перебуваючи на волі, може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому застосування більш м`яких запобіжних заходів окрім тримання під вартою може не забезпечити його належної процесуальної поведінки.

Разом з тим, відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя вважає необхідним визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Так, згідно положень ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів мінімальної заробітної плати.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя враховує конкретні обставини кримінального провадження, майновий, сімейний стан та інші дані про підозрюваного, а також ризики, передбачені ст. 177 КПК України, наявність яких встановлена під час розгляду клопотання, відсутність виключних обставин та у відповідності до положень п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України визначає його у розмірі двадцяти розмірів мінімальної заробітної плати, що складає 27560 грн. 00 коп.

Одночасно, враховуючи доведені прокурором обставини, слідчий суддя вважає за необхідне зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді та суду, а також покласти на нього виконання обов`язків, передбачених п.п. 2, 3, ч. 5 ст. 194 КПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 309, 392, 395, 532 КПК України

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 під вартою визначити тривалістю 59 (п`ятдесят дев`ять) днів, який обраховувати з моменту затримання підозрюваного, тобто до 20 листопада 2016 року включно.

Визначити ОСОБА_4 заставу в розмірі двадцяти розмірів мінімальної заробітної плати, що складає 27 560 грн. 00 коп., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Шевченківського районного суду м. Києва для внесення застави (, банк-одержувач УДКС України у Шевченківському районі м. Києва, МФО 820019, рахунок № 4146, отримувач Шевченківський районний суд м. Києва, призначення застава для Шевченківського районного суду м. Києва).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом строку дії ухвали.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді та суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини завчасно повідомляти про це посадову особу або орган, що здійснив виклик, а також покласти на нього наступні обов`язки:

не відлучатися із місця проживання без дозволу слідчого, прокурора, суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;

Визначити термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави протягом двох місяців.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Шевченківського районного суду м. Києва, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний, негайно має здійснити розпорядження про звільнення підозрюваного з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого ВП № 1Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 прокурора Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_6 та слідчого суддю Шевченківського районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що якщо він, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави обов`язки, сума застави підлягає зверненню в дохід держави. При цьому, у разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1