печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 серпня 2014 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю старшого слідчого в ОВС ГСУ МВС України, старшого лейтенанта міліції ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ МВС України, старшого лейтенанта міліції ОСОБА_3 , погодженого прокурором відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 , про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

19.08.2014 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження старшого слідчого в ОВС ГСУ МВС України, старшого лейтенанта міліції ОСОБА_3 , погодженого прокурором відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 , в якому слідчий просить накласти арешт на грошові кошти, наявні на банківському рахунку № НОМЕР_1 , відкритому у ПАТ «КБ «Аксіома» (МФО 307305), що належать ТОВ «Ліла Груп» ().

У судовому засідання слідчий в ОВС ГСУ МВС України ОСОБА_3 внесене клопотання підтримав повністю та просив його задовольнити.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

ТОВ «Ліла Груп» про призначене судове засідання з розгляду клопотання не повідомлялось.

Згідно із ч. 1 ст. 107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Заслухавши пояснення слідчого, дослідивши подане клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів клопотання та встановлено під час судового засідання, Головним слідчим управлінням МВС України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000546 від 26.09.2013, за фактом фіктивного підприємництва, тобто створення або придбання суб`єктів підприємницької діяльності (юридичних осіб) з метою прикриття незаконної діяльності, яке заподіяло велику матеріальну шкоду державні, та легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, вчинені за попередньою змовою групою осіб, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205, ч. 2 ст. 209 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та іншими особами створено та придбано понад 60 суб`єктів підприємницької діяльності, розташованих на території м. Дніпропетровськ та м. Київ, з метою прикриття незаконної діяльності, яка полягає в незаконному конвертуванні безготівкових грошових коштів підприємств реального сектору економіки в готівку з послідуючим її виведенням із легального обігу.

При цьому, незаконне переведення безготівкових коштів у готівку відбувається у відділенні банку ПАТ КБ «Аксіома», розташованому за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Сімферопольська, 11, прим. 25, за допомогою працівників вказаної банківської установи, які увійшли в злочинну змову з організаторами «конвертаційного» центру.

Таким чином, протягом 2013-2014 рр. діючими підприємствами, реальними суб`єктами економіки, через рахунки вказаних вище суб`єктів господарювання з ознаками фіктивності переведено безготівкових коштів у готівку понад 1 млрд. грн., в результаті чого бюджетом було недоотримано близько 200 млн. грн. податку на додану вартість, чим заподіяло велику матеріальну шкоду державі.

Крім того, слідчий зазначив, що в ході досудового розслідування було здобуто докази, які свідчать про те, що грошові кошти, які надходять від суб`єктів господарювання реального сектору економіки на рахунки суб`єктів господарювання з ознаками фіктивності, в т.ч. на розрахунковий рахунок ТОВ «Ліла Груп» () за № НОМЕР_1 , відкритому в ПАТ «КБ «Аксіома» (МФО 307305).

Після цього, ТОВ «Ліла Груп» () перераховує отримані грошові кошти на рахунки підприємств з ознаками «транзитності», в т.ч. ТОВ «Фиманта» (код за ), ТОВ «Мигленд» (код за ), ТОВ «Вікторія Безпека» (код за ), ТОВ «Мармарис-Д» (код за ), якими здійснюється їх перерахунок юридичним або фізичним особам, в т.ч. на рахунок ОСОБА_13 , який з 2008 року офіційно рахується померлим.

У слідства є підстави вважати, що саме вказаними вище юридичними або фізичними особами відбувається зняття готівкових коштів, отриманих незаконним шляхом.

Отже, в даній злочинній схемі по незаконному виведенню безготівкових коштів у тіньовий неконтрольований державою обіг перелічене вище підприємство посідає місце «вигодотранспортуючого» підприємства, а саме являється проміжною ланкою між підприємствами «вигодонабувачами» підприємствами реального сектору економіки, та суб`єктами господарювання з ознаками «транзитності», яке отримавши від згаданих підприємств кошти, перераховує їх юридичним та фізичним особам, якими здійснюється їх обготівкування.

Вищезазначена злочинна схема забезпечує незаконне виведення безготівкових коштів підприємств реального сектору економіки у тіньовий неконтрольований державою обіг, минаючи при цьому систему оподаткування, що призводить до ненадходження податків до бюджету держави.

ТОВ «Ліла Груп» () для здійснення вказаних вище операцій по легалізації (відмиванню) грошових коштів, отриманих злочинним шляхом, використовує розрахунковий рахунок № НОМЕР_1 , відкритий в ПАТ «КБ «Аксіома» (МФО 307305), юридична адреса: м. Дніпропетровськ, вул. Сімферопольська, 11, прим. 25.

Кошти, розміщені на рахунку ТОВ «Ліла Груп» () відповідають критеріям, зазначеним у п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України, тобто набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Частиною 2 ст. 170 КПК України встановлено, що слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу. Крім того, у випадку задоволення цивільного позову суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про накладення арешту на майно для забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Так, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий зазначає, що з метою всебічного, повного й неупередженого розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, а також з метою припинення злочинної діяльності, попередження збитків, що заподіюються Державі, діями щодо здійснення фіктивного підприємництва, проведення псевдо розрахункових фінансовогосподарських операцій, не сплати податків підприємствами реального сектору економіку, коштів в сумі понад 12% від обсягу обороту, виникла необхідність у накладенні арешту на кошти, розміщені на рахунку ТОВ «Ліла Груп» () № НОМЕР_1 , відкритого в ПАТ «КБ «Аксіома» (МФО 307305), юридична адреса: м. Дніпропетровськ, вул. Сімферопольська, 11, прим. 25.

За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість поданого слідчим клопотання про накладення арешту видаткову частину банківського рахунку № НОМЕР_1 , відкритого у ПАТ «КБ «Аксіома» (МФО 307305), що належать ТОВ «Ліла Груп» ().

В частині клопотання про зобов`язання банківську установу повідомляти правоохоронні органи усно та письмово про суму коштів, що знаходяться на цьому рахунку, за першим запитом слідчого на час його надання, слід відмовити, оскільки вирішення даної вимоги повинно вирішуватись в порядку отримання органом досудового розслідування тимчасового доступу до документів, які містять охоронювану законом таємницю - банківську таємницю і регулюється положеннями глави 15 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ МВС України ОСОБА_3 , погодженого прокурором відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 , про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на видаткову частину рахунку ТОВ «Ліла Груп» () № НОМЕР_1 , відкритого в ПАТ «КБ «Аксіома» (МФО 307305), юридична адреса: м. Дніпропетровськ, вул. Сімферопольська, 11, прим. 25.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором у порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження».

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1