Справа № 643/1571/16-к
Номер провадження 1-кс/643/248/16
УХВАЛА

17.02.2016 Московський районний суд м. Харкова
слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
Досудовим розслідуванням встановлено, що в м. Харкові протягом тривалого часу діє злочинна група, що спеціалізується на шахрайських діях з нерухомістю, а також інших кримінальних злочинах насильницького спрямування. За отриманими ГВ БКОЗ УСБ України в Харківській області даними до складу злочинної групи входять: ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 (Колишній співробітник Московського РВ ХМУ ГУ МВС України в Харківській області), ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_9 1982 р.н. (Колишній співробітник Московського РВ ХМУ ГУ МВС України в Харківській області), ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_6 (колишній працівник БНОН ХМУ ГУ МВС України в Харківській області), ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_8 , ОСОБА_13 ІНФОРМАЦІЯ_9 (приватний нотаріус), ОСОБА_14 ІНФОРМАЦІЯ_10 (приватний нотаріус) та інші. Протиправна діяльність вказаної злочинної групи полягає в тому, що її члени, використовуючи широке коло зв`язків в правоохоронних органів, органах юстиції та КП «ХМБТІ», шахрайським шляхом заволодівають нерухомістю громадян , які не мають близьких родичів, знаходяться в алкогольній або наркотичній залежності і мають суттєві проблеми фінансового характеру. В подальшому нерухомість за допомогою приватних нотаріусів ОСОБА_13 та ОСОБА_14 реєструється на підставних осіб та терміново реалізується на вторинному ринку.
Вивченням матеріалів кримінального провадження встановлено, що невідомі особи заволодівали нерухомістю померлих громадян у яких відсутні близькі родичі. Після смерті громадян, надаючи приватним нотаріусам підроблені паспорти померлих та інші, в тому числі підроблені документи, укладали договори купівлі-продажу квартир померлих громадян.
Померлі, нерухомим майном яких заволодівали невстановлені особи, поховані за рахунок держави. До ХОБСМЕ родичі та знайомі померлих за видачею трупів для захоронення не звертались.
21.01.2016 р. до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_16 звернулися невстановлені особи із підробленим паспортом громадянина України на ім`я ОСОБА_15 та ОСОБА_17 з питань посвідчення договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 , після чого того ж дня приватний нотаріус ОСОБА_16 посвідчив договір купівлі-продажу вказаної квартири, що підтверджується даними інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №52968833 від 10.02.2016.
Відповідно до наявних матеріалів кримінального провадження встановлено, що вказаним майном невідомі особи намагаються заволодіти.
В обґрунтування клопотання, орган досудового розслідування вважає, що є підстави для задоволення клопотання про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_2 , шляхом заборони будь-яким особам укладати угоди, стосовно цього майна, здійснювати його відчуження, розпоряджатися та користуватися ним, тому що вважає, що таке майно може бути відчужене та є предметом скоєного злочину, що набуте внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а також те, що необхідно виключити можливість протиправно розпорядитись вказаним об`єктом нерухомості, та повернути право власності законним володільцям.
Крім того, з метою забезпечення арешту майна просить розглянути вказане клопотання без повідомлення особи, яка на цей час є власником квартири, оскільки наявна обґрунтована підозра вважати, що в разі повідомлення цієї особи про намір накласти арешт на майно він може перешкодити вказаним діям тощо.
Прокурор підтримав клопотання та просить його задовольнити.
За заявою прокурора, клопотання останнього розглянуте у відсутності власника майна з метою забезпечення арешту майна.
Заслухавши прокурора, дослідивши клопотання та додані до нього докази, матеріали кримінального провадження, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню як обґрунтоване та доведене виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення;
3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову;
4) наслідки арешту майна для інших осіб;
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Відповідно до вимог ст..ст.214,223 КПК України, після внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування та проводять слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у кримінальному провадженні. Повідомлення про підозру, згідно з п.3 ч.1 ст.276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри конкретної особи у вчиненні кримінального правопорушення. З огляду на зазначене, відсутність у власника чи володільця тимчасово вилученого майна статусу підозрюваного у кримінальному провадженні не є перешкодою для вирішення питання про арешт майна, яке відповідає критеріям зазначеним у ч.2 ст.167 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арешт майна може передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Згідно ч. 4 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч.2 ст. 167 КПК України, а саме, крім іншого, наявні достатні підстави вважати, що вказані речі набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.
Згідно інформаційної довідки з державного реєстру речових прав на нерухоме майно №52968833 від 10.02.2016 року, квартира АДРЕСА_2 зареєстрована на праві власності за ОСОБА_17 .
Таким чином накладення арешту на зазначену у клопотанні квартиру надасть можливість уникнути протиправного її відчуження.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170 173 КПК України, -
Клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт у вигляді заборони розпорядження, відчуження (через його відчуження шляхом передачі у власність іншим особам) на квартиру АДРЕСА_2 , яка зареєстрована за ОСОБА_17 .
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1

копія вірна слідчий суддя