Справа № 755/6957/15-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, з неповною середньою освітою, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , раніше судимого вироком Деснянського районного суду м. Києва від 03 листопада 2014 року за ч. 1 ст. 185 КК України до 1 року 6 місяців позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільненого від відбування покарання строком на 1 рік 6 місяців,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки м. Києва, громадянки України, українки, з повною середньою освітою, не працюючої, не заміжньої, зареєстрованої та проживаючої в АДРЕСА_2 , раніше судимої,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, -
З прокуратури Дніпровського району м. Києва до Дніпровського районного суду м. Києва надійшов для розгляду обвинувальний акт та додані до нього документи за обвинуваченням ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.
У судовому засіданні судом поставлено на обговорення питання про доцільність продовження строку утримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою.
Прокурор просив продовжити строк утримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , оскільки ризики передбачені ст.177 КПК України продовжують існувати.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 ОСОБА_4 зазначив, що на його думку, відпала потреба в утриманні обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою та просив змінити йому міру запобіжного заходу на домашній арешт.
Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав думку захисника.
Обвинувачена ОСОБА_6 також просила змінити запобіжний захід ОСОБА_5 .
Заслухавши думки учасників судового процесу, суд вважає за необхідне продовжити обраний відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді утримання під вартою з наступних підстав.
Відповідно до ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст. ст. 177, 178, 183 КПК України.
Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу, суд враховує, що ОСОБА_5 раніше судимий, перебуваючи на волі може перешкодити кримінальному провадженню з метою ухилення від кримінальної відповідальності, що свідчить про те, що ризики, передбачені ст.177 КПК України продовжують існувати, а тому суд приходить до висновку про доцільність збереження застосованого до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який забезпечить його належну процесуальну поведінку.
З урахуванням наведеного та керуючись ст.331 КПК України, суд, -
Продовжити застосування запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_5 у вигляді утримання під вартою в Київському СІЗО Державної пенітенціарної служби України в м. Києві та Київській області на час розгляду справи в суді, але не більше двох місяців, до 01 жовтня 2015 року включно.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі.
На підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 , у разі внесення застави наступні обов`язки:
- прибувати до суду чи слідчого із встановленою періодичністю;
- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживають, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Дніпровського районного суду м. Києва, має бути наданий уповноваженій службовій особі Київського СІЗО.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Київського СІЗО негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з під варти та повідомити усно і письмово особу в провадженні якої перебуває справа.
У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого ОСОБА_5 з під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_5 вважається таким, щодо до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору та направити начальнику Київського СІЗО Державної пенітенціарної служби України в м. Києві та Київській області.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Головуючий суддя: