пр. № 1-кп/759/899/15
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 грудня 2015 року Святошинський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді: ОСОБА_1

при секретарі:. ОСОБА_2

сторони кримінального провадження: прокурор ОСОБА_3 , захисник ОСОБА_4 , обвинувачений ОСОБА_5 ; розглянувши під час судового засідання в залі судових засідань в м. Києві питання щодо доцільності продовження строку запобіжного заходу ОСОБА_5 , обвинуваченому по кримінальному провадженню № 0006284 за ч. 2 ст. ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України,
ВСТАНОВИВ:

Обвинувальний акт № 0006284 по обвинуваченню ОСОБА_5 за ч. 2 ст. ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України надійшов до Святошинського районного суду м. Києва 30.10.2015.

Судове провадження на підставі зазначеного обвинувального акта відносно обвинуваченого ОСОБА_5 судом не завершено.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Під час обговорення даного питання прокурор вважав за доцільне продовжити строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою, так як ОСОБА_5 , будучи раніше судимим, обвинувачується у вчиненні злочину середньої тяжкості, може незаконно впливати на свідків.

Захисник, якого підтримав обвинувачений, заявив клопотання про заміну запобіжного заходу на інший, не пов`язаний з триманням під вартою, аргументуючи тим, що в провадженні зібрані всі докази, ОСОБА_5 має постійне місце проживання.

Суд вважає, що на час розгляду справи існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме: у разі обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, обвинувачений може переховуватися від суду та неналежно виконувати свої процесуальні обов`язки, вчиняти тиск на свідків, відсутні медичні протипоказання щодо неможливості утримання ОСОБА_5 під вартою, він може вчинити інші кримінальні правопорушення, тому підстав для обрання іншого запобіжного заходу в суду на даний час немає, а відтак обраний раніше запобіжний захід ОСОБА_5 у виді тримання під вартою слід залишити без змін та продовжити його строк.

З урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, враховуючи вимоги п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, суд не вбачає правових підстав для зменшення розміру застави.

З огляду на викладене та, керуючись ст.ст. 177, ч. 4 ст. 183, 197, 331, 369 КПК України, суд,
ПОСТАНОВИВ:

Продовжити строк тримання обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів, тобто до 11 лютого 2016 року включно, та утримувати його в Київському СІЗО управління Державної пенітенціарної служби України з питань виконання покарань у м. Києві та Київській обл.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_5 розмір застави, який здатний забезпечити виконання покладених на нього обов`язків, у розмірі 20 (двадцяти) розмірів мінімальних заробітних плат, що становить 27 560 (двадцять сім тисяч п`ятсот шістдесят) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Святошинського районного суду м.Києва (, банк одержувача ГУДК у м. Києві, МФО 820019, рахунок 3040), після внесення якої ОСОБА_5 підлягає звільненню з-під варти в порядку, передбаченому ч. 4 ст. 202 КПК України.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави зобов`язати обвинуваченого після звільнення з-під варти, прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади протягом дії запобіжного заходу у вигляді застави.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_5 , у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати до Святошинського районного суду м. Києва із встановленою періодичністю;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому вони проживають, без дозволу суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до Святошинського районного суду м. Києва свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити термін дії зазначених обов`язків протягом двох місяців з дня внесення застави.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Святошинського районного суду м. Києва, має бути наданий уповноваженій службовій особі Київського слідчого ізолятору.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Київського слідчого ізолятору негайно має здійснити розпорядження про звільнення обвинуваченого з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора прокуратури Святошинського району м. Києва та суддю Святошинського районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави в більшому розмірі або іншого більш суворого запобіжного заходу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: