Справа № 645/4488/15-к
Провадження № 1-в/645/177/15
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 липня 2015 року м. Харків

Слідчий суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_2
за участю прокурора прокуратури Фрунзенського району м. Харкова ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву ОСОБА_4 про виправлення описки в ухвалі слідчого судді суду від 11.06.2015 року у справі № 645/4488/15-к, провадження № 1-кс/645/674/15, винесеної на підставі скарги ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого про невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -
в с т а н о в и в:
Ухвалою слідчого судді Фрунзенського районного суду м. Харкова від 11.06.2015 року скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність органу досудового розслідування щодо невнесення заяви з відомостями про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (вхідний № 16562 від 05.06.2015 року) задоволено частково та зобов`язано слідчого СВ Фрунзенського РВ ХМУ ГУ МВС України в Харківській області, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження № 0001282, не пізніше 24 годин з дня набрання законної сили ухвали слідчого судді внести в Єдиний реєстр досудових розслідувань за заявою ОСОБА_4 від 25.05.2015 року наступні відомості:
- «22.12.2011 року державний виконавець Фрунзенського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції ОСОБА_5 при закінченні звідного виконавчого провадження № 21781519 не проставив у виконавчих листах стягувача ОСОБА_6 відмітку про стягнуті на його користь у відповідності з документом державного виконавця «Розпорядження» від 24.12.2010 року грошових коштів в розмірі 52,11 грн. з кредитної спілки «Регіон», чим скоїв службовий підлог;
- «22.12.2011 року державний виконавець Фрунзенського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції ОСОБА_5 при закінченні звідного виконавчого провадження № 21781519 не розподілив залишок нерозподілених грошових коштів в розмірі 127,40 грн. з 200 грн., отриманих 10.11.2010 року на рахунок Фрунзенського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції від боржника - кредитної спілки «Регіон», чим не виконав свій посадовий обов`язок, спричинив матеріальну та моральну шкоду стягувачам та інтересам держави, обмежив реалізацію його права стягувача на отримання частини грошових коштів стягнутих з кредитної спілки «Регіон»;
- «Начальник Фрунзенського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції ОСОБА_7 при закінченні 22.12.2011 року звідного виконавчого провадження № 21781519 не виконала свої посадові обов`язки по контролю за виконанням державним виконавцем Фрунзенського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції ОСОБА_5 свого посадового обов`язку по розподіленню залишку нерозподілених грошових коштів в розмірі 127,40 грн. з 200 грн., отриманих 10.11.2010 року на рахунок Фрунзенського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції від боржника - кредитної спілки «Регіон». В решті скарги відмовлено.
21.07.2015 року ОСОБА_4 звернувся до суду з заявою про виправлення описки в ухвалі суду від 11.06.2015 року, в якій просив суд в абзаці 4 резолютивної частини ухвали суду від 11.06.2015 року вказати замість займенника "його" прізвище ім`я по батькові заявника - ОСОБА_4 .
Заявник ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлявся своєчасно та належним чином..
Прокурор у судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви ОСОБА_4 , посилаючись на відсутність підстав для її задоволення.
Приймаючи до уваги норми ст.ст. 22, 26, ч. 2 ст. 379 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що неприбуття заявника та прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Слідчий суддя заслухавши думку прокурора, дослідивши матеріали заяву, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

При цьому, однією з гарантій забезпечення правової впевненості, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суддя кий ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати, оскільки згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Салов проти України» від 06.09.2005 року, одним із основних аспектів принципу верховенства права є принцип правової впевненості, який передбачає, що коли рішення суду стало остаточним, воно не може бути піддано сумніву будь-яким іншим рішенням суду.

Відповідно до п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади», судові рішення вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом.

Допущені ж в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акту правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

У зв`язку з чим передбачену ст. 379 та ч. 5 ст. 371 КПК України можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому у ньому можуть бути виправлені описки та арифметичні помилки.

Так, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання ПІБ, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку.

З урахуванням наведеного та приймаючи до уваги, що у даному випадку заявник у своїй заяві просить слідчого суддю в абзаці 4 резолютивної частини ухвали суду від 11.06.2015 року вказати замість займенника "його" прізвище ім`я по батькові заявника - ОСОБА_4 , слідчий суддя вважає за необхідне у задоволенні заяви відмовити, оскільки у судовому засіданні обставин визначених ст. 379 КПК України, які б слугували передумою для виправлення описки, а саме певних описок, які б полягали у написанні ПІБ, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат, строків тощо, або ж арифметичних описок не встановлено.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 369-372, 376, 379 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
У задоволенні заяви ОСОБА_4 про виправлення описки в ухвалі слідчого судді від 11.06.2015 року - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1