справа №173/1579/16-к
провадження №1-кп/176/7/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2026 р. Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області у складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Жовті Води кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 190 (у редакції Закону №270-VI від 15.04.2008), ч.1,4 ст.358 КК України,відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28 квітня 2016 року за №0000567,

за участі сторін кримінального провадження прокурора ОСОБА_6 , обвинуваченого ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_7 , представника потерпілого - арбітражного керуючого ОСОБА_8 ,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.358, ч. 4 ст. 358, ч.4 ст. 190 КК України, відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28 квітня 2016 року за №0000567.

В судовому засіданні прокурор Жовтоводської окружної прокуратури ОСОБА_6 заявила клопотання про призначення у кримінальному провадженні судової товарознавчої експертизи.

Клопотання прокурор мотивувала тим, що в матеріалах кримінального провадження міститься висновок судово - товарознавчої експертизи №46 від 29.08.2016, відповідно до якого середня ринкова вартість майна на момент скоєння злочину, а саме на 15.10.2015, за зерно пшениці 3 класу врожаю 2015 року, вагою 215 837 кг складає 539 592,50 гривень.

Даний висновок складений ОСОБА_9 , що мала кваліфікацію оцінювача за спеціальністю 1.1 - оцінка нерухомих речей (нерухомого майна, нерухомості, у тому числі грошова оцінка земельних ділянок, 1.2 - оцінка машин і обладнання, 1.7 - оцінка рухомих речей (товарів в обороті). Свідоцтво №5955 видане Фондом Державного майна України, Сертифікат суб`єкта оціночної діяльності №1668/14, видане 14.07.2014 строком до 14.07.2017, стаж роботи експертом з 1994 року.

Однак, під час перевірки Реєстру атестованих судових експертів Міністерства юстиції України встановлено, що ОСОБА_9 має свідоцтво експерта №2015, видане на підставі рішення Центральної експертно-кваліфікаційної комісії Міністерства юстиції України №17 від 20.09.2019. Термін дії до 20.09.2022, вид експертизи - Товарознавча експертиза, вид експертної діяльності 12.1 Визначення вартості машин, обладнання, сировини та споживчих товарів.

За таких обставин, вбачається, що на момент складання висновку судово - товарознавчої експертизи №46, тобто станом на 29.08.2016, ОСОБА_9 не була атестованим судовим експертом.

Згідно із ч.1 ст.96 КПК України експертом у кримінальному провадженні є особа, яка володіє науковими, технічними або іншими спеціальними знаннями, має право відповідно до Закону України «Про судову експертизу» на проведення експертизи і якій доручено провести дослідження об`єктів, явищ і процесів, що містять відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, та дати висновок з питань, які виникають під час кримінального провадження і стосуються сфери її знань.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 10 Закону України «Про судову експертизу» (у редакції чинній на 29.02.2016) судовими експертами можуть бути особи, які мають необхідні знання для надання висновку з досліджуваних питань. До проведення судових експертиз, крім тих, що проводяться виключно державними спеціалізованими установами, можуть залучатися також судові експерти, які не є працівниками цих установ, за умови, що вони мають відповідну вищу освіту, освітньо-кваліфікаційний рівень не нижче спеціаліста, пройшли відповідну підготовку в державних спеціалізованих установах Міністерства юстиції України, атестовані та отримали кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності у порядку, передбаченому цим Законом.

Частино 1 статті 101 КПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Відповідно до ч.1 ст.86 КПК України доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку встановленому цим Кодексом.

Висновок судово-товарознавчої експертизи №46 від 29.08.2016, складений оцінювачем ОСОБА_9 , не є допустимим доказом підтвердження розміру завданої шкоди.

Так, відповідно до п.3 ч.1 ст.91 КПК України, у кримінальному провадженні підлягають доказуванню розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Предметом злочинів проти власності є майно, яке має певну вартість і є чужим для винної особи: речі (рухомі й нерухомі), грошові кошти, тощо. Розмір майна, яким заволоділа винна особа в результаті вчинення відповідного злочину, визначається лише вартістю цього майна, яка виражається у грошовій оцінці. Вартість викраденого майна визначається за роздрібними (закупівельними) цінами, що існували на момент вчинення злочину. За відсутності зазначених цін на майно його вартістю може бути визначено шляхом проведення відповідної експертизи.

За таких обставин, з метою з`ясування питання розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а саме: заволодіння чужим майно - пшениці м`якої 3 класу. 2015 року врожаю, вагою 215 837 кг, вологістю 13,5 %, зерновою домішкою 8%, сміттєвою домішкою 1%, клейковиною (кількість) 19,4%, клейковиною (якість) 85%, натурою 770 г/л. білком 11,5 %, числом падіння - 180 сен., оскільки такі обставини мають суттєве значення для вирішення справи та для їх встановлення потрібні спеціальні знання у галузі оцінки майна, усунення раніше допущених порушень щодо порядку призначення експертизи, необхідно призначити судово-товарознавчу експертизу, проведення якої необхідно доручити спеціалізованій експертній установі.

Просив призначити у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 судово-товарознавчу експертизу.

Проведення експертизи доручити експертам Донецького науково- дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (49051, м. Дніпро, вул. Дніпросталівська, 2).

На вирішення експертизи поставити наступні питання:

Яка ринкова вартість 1 (одного) кілограму, не представленої на дослідження, пшениці м`якої, з наступними якісними показниками: клас - 3; рік врожаю 2015; вологість - 13,4%; смітна домішка - 1%; зернова домішка - 8%; натура - 770,0 г/л; клейковина (кількість) - 19,4%, клейковина (якість) - 85%, білок - 11,5 %, число падіння - 180 сек., зараженість - 0; станом цін на 15.10.2015?

2. Яка ринкова вартість 215 837 (двісті п`ятнадцять тисяч вісімсот тридцять сім) кілограмів, не представленої на дослідження, пшениці м`якої, з наступними якісними показниками: клас - 3; рік врожаю - 2015; вологість - 13,4%; смітна домішка - 1%; зернова домішка - 8%; натура - 770,0 г/л; клейковина (кількість) - 19,4%, клейковина (якість) - 85%, білок - 11,5 %, число падіння - 180 сек., зараженість - 0; станом цін на 15.10.2015?

Представник потерпілого підтримав клопотання прокурора.

Захисник заперечував щодо задоволення клопотання прокурора. Подав суду письмові заперечення. Зазначив, що під час розгляду клопотання суд враховує значення обставин, про встановлення або перевірку яких просить особа, яка звернулася з ним, можливість їх встановлення або перевірки шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та причини, з яких не були здійснені належні дії для їх встановлення чи перевірки на стадії досудового розслідування. Суд відмовляє в задоволенні клопотання прокурора, якщо він не доведе, що слідчі (розшукові) дії, про проведення яких він просить, не могли бути проведені під час досудового розслідування через те, що не були і не могли бути відомі обставини, які свідчать про необхідність їх проведення».

Дане кримінальне провадження було розпочато 28.04.2016 року (внесення відомостей до ЄРДР) та перебувало на досудовому розслідуванні до 31.08.2016 року (направлення обвинувального акту до суду).

Відповідно, сторона обвинувачення в особі прокурора 31 серпня 2018 року звернулась до суду із даним обвинувальним актом відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , тим самим - погодивши для себе факт зібрання всіх доказів (на думку сторони обвинувачення), достатніх для визнання винними обвинуваченого у інкримінованих йому кримінальних правопорушеннях.Сторона захисту зауважує, що при відкритті матеріалів даного кримінального провадження всім учасникам (сторонам), жодна із сторін не вказала про необхідність отримання додаткових доказів (документів).

В даному випадку, сторона захисту звертає увагу на вимоги ч. 1 ст. 91 КПК України, яка закріпила всі ті обставини, котрі підлягають доказуванню в рамках кримінального провадження, а частина 2 вказаної статті імперативно зазначає, що «Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.» Таким чином, слід врахувати, що дане кримінальне провадження

перебувало на стадії досудового розслідування із 28.04.2016 року по 31.08.2016 року

(до моменту звернення до суду із обвинувальним актом) - 4 місяців.

В матеріалах досудового розслідування даного кримінального провадження із самого початку розслідування були наявні всі необхідні документи (в т.ч. й щодо визначення спричиненої шкоди), й потерпілий неодноразово вказував під час допитів на це. Така експертиза була призначена та проведена, долучена до матеріалів даного кримінального провадження, й вже досліджена судом.

Також, на стадії підготовчого провадження як у Верхньодніпровському районному суді Дніпропетровської області, так й у Жовтоводському міському суді Дніпропетровської області у сторони обвинувачення було достатньо часу звернутися до суду із подібним клопотанням щодо проведення судової товарознавчої експертизи, але знову ж - жодних клопотань не надходило.

Збирання доказів (діяльність сторін із пошуку та виявлення носіїв доказової інформації стосовно події правопорушення, пов`язаних з нею обставин, вилучення та фіксації (закріплення) цієї інформації, а також вжиття заходів до її збереження відповідно до вимог кримінального процесуального закону. Збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим у порядку, передбаченому КПК України. Одним із видом збирання доказів за процесуальною формою є призначення експертизи.

У постанові Верховний Суд, колегія суддів Першої судової палати

Касаційного кримінального суду від 13 червня 2023 року по справі № 461/5454/14-к (провадження № 51-907км23) наголошує, що висновок експерта повинен прямо стосуються обставин, які підлягають доказуванню відповідно до статті 91 КПК, і, таким чином, відповідати визначенню належних доказів у статті 95 КПК.

Отже, в даному випадку (на думку сторони захисту) це безсумнівно здобуття нового доказу в рамках даного кримінального провадження, що є неприпустимим, оскільки у сторони обвинувачення були всі необхідні механізми отримання даного доказу на стадії досудового розслідування та підготовчого провадження (в порядку ст. 315 КПК України). В даному випадку, сторона обвинувачення в особі прокурора зобов`язана довести Суду, що дана експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи, зокрема, порушень, які призвели до обмеження прав

обвинуваченого чи інших осіб.

Але, в даному випадку, лише після зауважень сторони захисту (адвоката) про недопустимість судової товарознавчої експертизи (яка була проведена на стадії досудового розслідування) як доказу й призвело до звернення наразі до суду сторони обвинувачення (прокурора) із даним клопотанням про необхідність призначення судової товарознавчої

експертизи. В даному випадку, це лише усунення порушень, котрі були допущені органом досудового розслідування під час розслідування, й сторона обвинувачення (після наголошення стороною захисту про недопустимість вказаного доказу - експертизи) виявила намір усунути ці

порушення та вади за рахунок призначення та проведення нової судової товарознавчої експертизи.

Також, необхідно зауважити, що наразі триває завершення судового слідства, обсяг якого й відповідно - порядок дослідження було визначено за ст. 349 КПК України 17 квітня 2024 року. Наразі триває судове слідство, й насамперед наразі стоїть питання не зміни порядку дослідження доказів, а здобуття нового (додаткового) доказу в рамках даного провадження.

Обвинувачений підтримав позицію захисника.

Суд, вислухавши думки учасників судового провадження, дослідивши матеріали судового провадження, виснуває наступне.

Відповідно до ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:

1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;

2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу;

3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Частину другу статті 332 доповнено пунктом 3 згідно із Законом № 2147-VIII від 03.10.2017 - зміни не мають зворотньої дії в часі та застосовуються до справ, по яким відомості про кримінальне правопорушення, внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань після введення в дію цих змін - див. пункт 4 § 2 розділу 4 Закону\

У даному кримінальному провадженні відомості про вчинення кримінальних правопорушень внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.04.2016 року.

Тобто на час внесення відомостей до ЄРДР, стаття 332 КПК України діяла в іншій редакції.

Зокрема, відповідно до ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

2. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:

1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;

2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу.

Відповідно до ст.242 КПК України, в редакції яка діяла на час внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань у даному кримінальному провадженні, експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Слідчий або прокурор зобов`язаний звернутися до експерта для проведення експертизи щодо:

1) встановлення причин смерті;

2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень;

3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності;

4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості;

5) встановлення статевої зрілості потерпілої особи в кримінальних провадженнях щодо злочинів, передбачених статтею 155 Кримінального кодексу України.

6) визначення розміру матеріальних збитків, шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяної кримінальним правопорушенням.

Суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання прокурора про призначення судової товарознавчої експертизи з таких підстав.

Під час досудового розслідування стороною обвинувачення призначено судову товарознавчу експертизу. Прокурор отримав висновок експертизи. Даний доказ подано суду для дослідження під час судового розгляду. Суд дослідив вказаний доказ.

Прокурором не мотивовано, у чому полягає необгрунтованість висновку експерта, не обґрунтовано в чому полягає суперечність між висновком експерта та матеріалами кримінального провадження та не вказав на істотні порушення норм КПК України. Окрім того, прокурор не обґрунтував чому висновок експертизи /експертиза призначена стороною обвинувачення/, викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Суд погоджується з думкою сторони захисту, що сторона обвинувачення під час судового розгляду кримінального провадження збирає новий доказ шляхом заявлення під час судового розгляду клопотання про призначення судової експертизи.

В даному випадку, сторона обвинувачення зобов`язана довести суду, що дана експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи, зокрема, порушень, які призвели до обмеження прав

обвинуваченого чи інших осіб. Що також узгоджується з правовим висновком Верховного Суду /постанова Верховного Суду, колегія суддів Першої судової палати

Касаційного кримінального суду від 13 червня 2023 року по справі № 461/5454/14-к (провадження № 51-907км23)/.

Однак, в даному випадку, лише після зауважень сторони захисту (адвоката) про недопустимість судової товарознавчої експертизи (яка була проведена на стадії досудового розслідування) як доказу й призвело до звернення наразі до суду сторони обвинувачення (прокурора) із даним клопотанням про необхідність призначення судової товарознавчої

експертизи. В даному випадку, це лише усунення порушень, які були допущені органом досудового розслідування під час розслідування, й сторона обвинувачення (після наголошення стороною захисту про недопустимість вказаного доказу - експертизи) виявила намір усунути ці

порушення та вади за рахунок призначення та проведення нової судової товарознавчої експертизи.

Керуючись ст. ст. 332, 370-372 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання прокурора Жовтоводської окружної прокуратури ОСОБА_6 про призначення у справі судової товарознавчої експертизи - відмовити.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_10

Судді ОСОБА_11

ОСОБА_12