Справа № 297/2247/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2026 року м. Берегове

Берегівський районний суд Закарпатської області в особі:

головуючого ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , перекладача ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження за №0000227 від 06 червня 2023 року відносно обвинуваченого:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , з початковою освітою, неодруженого, раніше не судимого, громадянина України,

за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Берегівського районного суду Закарпатської області знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000227 від 06.06.2023 року відносно обвинуваченого ОСОБА_4 за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Так, 23 травня 2023 року, близько 13 годин 00 хвилин, ОСОБА_4 , маючи умисел на незаконне заволодіння чужим майном, з метою протиправного збагачення, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, діючи умисно, повторно, шляхом зловживання довірою, перебуваючи у приміщенні магазину, що розташований у м. Берегове, по вул. Есе Томаша, 10, Закарпатської області під приводом купівлі автомобільних ароматизаторів марки «Paloma» у кількості трьох штук, вартістю 55 гривень кожен, розрахувався з потерпілим грошовою сувенірною купюрою номіналом 500 гривень, після чого отримав решту у сумі 335 гривень, якими в подальшому розпорядився на власний розсуд, чим спричинив потерпілому матеріальну шкоду на суму 500 гривень 00 копійок.

Враховуючи вищенаведене, ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 190 КК України, тобто у заволодінні чужим майном шляхом зловживання довірою (шахрайство).

В судовому засіданні захисник ОСОБА_5 заявила клопотання про закриття кримінального провадження на підставі п. 4-1 ч.1 ст. 284 КПК України, у зв`язку із втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, так як розмір матеріальної шкоди, завданої діями обвинуваченого ОСОБА_4 становить 500 гривень.

Обвинувачений ОСОБА_4 клопотання захисника про закриття кримінального провадження підтримав, просив таке задоволити.

Прокурор Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_3 не заперечила щодо закриття кримінального провадження на підставі п. 4-1 ч.1 ст. 284 КПК України, у зв`язку із втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, та зазначив, що наявні всі підстави для звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності та закриття кримінального провадження.

Потерпілий ОСОБА_7 в судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву від 27.03.2026 року про розгляд справи без його участі.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження з приводу закриття кримінального провадження на підставі п. 4-1 ч.1 ст. 284 КПК України, у зв`язку із втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, перевіривши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного.

Так, згідно п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, кримінальне провадження закривається в разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Відповідно до ч. 7 ст. 284 КПК України, ухвала про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої або пунктом 1-2 частини другої статті 284 КПК України, постановляється судом з урахуванням особливостей, визначених статтею 479-2 КПК України.

При цьому, згідно ч. 1 ст. 479-2 КПК України, суд здійснює судове провадження щодо діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, у загальному порядку, передбаченому КПК України, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Відповідно до ч. 3 ст. 479-2 КПК України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої статті 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує. За відсутності згоди обвинуваченого та в разі, якщо судом встановлено вчинення ним діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, суд постановляє ухвалу про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 1-2 частини другої статті 284 цього Кодексу. Якщо судом не встановлено, що обвинуваченим вчинено діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, суд ухвалює виправдувальний вирок.

09 серпня 2024 року набрав чинності Закон України №3886-ІХ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів».

Відповідно до вказаного Закону, ст. 51 КУпАП, була викладена у новій редакції, внаслідок чого дрібним викраденням чужого майна вважається крадіжка, шахрайство, привласнення чи розтрата, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно п. 5 підрозділу 1 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України, для норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги.

Підпункт 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV Податкового кодексу України визначає, що податкова соціальна пільга визначається у розмірі, що дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року, - для будь-якого платника податку.

Таким чином, два неоподатковуваних мінімуми доходів громадян дорівнюють 100 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи, встановленому законом на 1 січня звітного року.

Станом на 01 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2684 грн..

Постановою Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 07.10.2024 у справі №278/1566/21 закрите кримінальне провадження щодо засудженого за ч. 2 ст. 185 КК України, оскільки втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Згідно обвинувального акту ОСОБА_4 інкримінується вчинення ним 23 березня 2023 року, заволодіння чужим майном шляхом зловживання довірою на суму 500 гривень, що станом на день вчинення такої складає суму меншу двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто менше 2684 гривень.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 КК України, кримінальна протиправність і караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, що діяв на час вчинення цього діяння.

Згідно з ч. 1 ст. 5 КК України, закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Також відповідно до ст. 58 Конституції України, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Крім того, згідно з висновками, викладеними у постанові Верховного Суду від 16.02.2021 у справі №345/3522/18, за загальним правилом, закріпленим у частині другій статті 4 КК України, злочинність, караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, який діяв на час його вчинення. Припинення законної сили кримінально-правової норми тягне неможливість її застосування до діянь, що передбачені чи передбачалися у КК раніше як злочини і скоєні після втрати цією нормою чинності. Водночас у випадках, коли новий закон про кримінальну відповідальність покращує юридичне становище особи, він поширюється і на діяння, вчинені до набрання ним чинності, тобто застосовується принцип ретроактивності. Зазначений підхід закріплено у частині першій статті 58 Конституції України, відповідно до якої закони та інші нормативно-правові акти, що пом`якшують або скасовують відповідальність, мають зворотну дію в часі. Зміст цієї конституційно-правової норми деталізовано у статті 5 КК.

Таким чином, внесені Законом України від 18 липня 2024 року №3886-IX зміни до ст. 51 КУпАП призвели до декриміналізації діяння щодо викрадення майна, вартість якого станом на час його викрадення шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати становить менше двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, у зв`язку з чим дія вказаного Закону має зворотну дію у часі, тому скасовує кримінальну відповідальність у разі заподіяння кримінальним правопорушенням меншої шкоди, ніж встановлено нормою закону.

З обвинувального акта встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, тобто у заволодінні чужим майном шляхом зловживання довірою (шахрайство) на суму 500 гривень, а відтак, враховуючи вартість викраденого майна, яка є меншою 2 неоподатковуваних мінімумів, який за нормами кримінального законодавства для кваліфікації злочинів встановлюється виходячи з суми неоподатковуваного мінімуму на рівні податкової соціальної пільги - 2684,00 гривень, обвинувачений ОСОБА_4 підпадає під дію Закону України № 3886-IX, яким фактично декриміналізовано протиправність вчиненого ним діяння.

За таких обставин, враховуючи імперативність вимог ч. 3 ст. 479-2 КПК України та позицію обвинуваченого ОСОБА_4 , який надав згоду на закриття кримінального провадження щодо нього з підстави, передбаченої п.4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, кримінальне провадження щодо ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, суд вважає закрити, у зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Частиною 8 ст. 38 КУпАП передбачено, що у разі закриття кримінального провадження, але за наявності в діях порушника ознак адміністративного правопорушення, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня прийняття рішення про закриття кримінального провадження.

А тому, суд вважає за необхідне копію даної ухвали та обвинувального акту направити до Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області для вирішення питання про притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності за ст. 51 КУпАП.

Речовий доказ сувенірна купюра номіналом п`ятсот гривень, надана потерпілим, яка зберігається в матеріалах кримінального провадження, суд вважає, на підставі п. 7 ч. 9 ст. 100 КПК України, після набрання вироком законної сили, - залишити при матеріалах кримінального провадження.

Цивільний позов не заявлений.

Судові витрати відсутні.

Керуючись ст. ст. 100, 284, 479-2, 371, 372, 376 КПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Кримінальне провадження №0000227 від 06 червня 2023 року відносно ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, закрити на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку із втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Речовий доказ: сувенірна купюра номіналом п`ятсот гривень, надана потерпілим, яка зберігається в матеріалах кримінального провадження - залишити при матеріалах кримінального провадження.

Копію даної ухвали та копію обвинувального акту направити до Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області для вирішення питання про притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності за ст. 51 КУпАП.

Ухвала протягом 7 діб з дня її проголошення може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Суддя ОСОБА_8