У х в а л а

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 лютого 2026 року селище Підволочиськ

Слідчий суддя Підволочиського районного суду Тернопільської області ОСОБА_1 за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Підволочиську Тернопільської області в режимі відеоконференції клопотання слідчого СВ ВП №1 Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.5 ст.407 КК України в кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0002606 від 31 жовтня 2024 року,-

В С Т А Н О В И В:

У вказаному клопотанні слідчий просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів без визначення розміру застави.

У судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали та просять його задоволити, з підстав наведених у ньому, зазначили, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування або суду усвідомлююючи міру покарання за вчиненне ним кримінальне правопорушення, зокрема позбавлення волі на строк від 5 до 10 років, вчиняти інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.

Підозрюваний в судовому засіданні вину у вчиненому визнав, щиро розкаявся, просить застосувати запобіжний захід не повязаний з позбавленням волі, оскільки не мав наміру переховуватись, працював на цегельному заводі, має дружину, постійно проживає у с. Токи Підволочиського району Тернопільської області та має намір у подальшому проходити військову службу.

Захисник підозрюваного заперечив проти застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вказавши, що наведені слідчим у клопотанні обставини, є необгрунтованими та нічим не підтвердженими, а тому просить застосувати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Заслухавши думку учасників провадження щодо клопотання слідчого, проаналізувавши матеріали клопотання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу, та перевіривши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя вважає, що клопотання слід задоволити частково, виходячи з наступного.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 22 червня 2024 року ОСОБА_5 призначено на посаду солдата резерву 332 роти військової частини НОМЕР_1 . Згідно наказу командира військової частини НОМЕР_2 №174 від 22.06.2024 прибув до військової частини НОМЕР_2 у службове відрядження з метою проходження курсу базової загальновійськової підготовки. Солдат ОСОБА_5 , будучи військовослужбовцем,діючи всупереч інтересам служби та наведеним вимогам Статутів Збройних Сил України, став на шлях вчинення злочину (кримінального правопорушення) проти встановленого порядку несення військової служби, за наступних обставин. 22 червня 2024 року близько 20 години 00 хвилин солдат ОСОБА_5 , без поважних причин з метою тимчасового ухилення від військової служби самовільно залишив військову частину НОМЕР_2 . У період з 22 червня 2024 року близько 20 години 00 хвилин по теперішній час військовослужбовець військової служби за призовом під час мобілізації ОСОБА_5 , перебуває поза межами розташування військової частини НОМЕР_2 ( АДРЕСА_2 ) та свої службові обов`язки не виконує, проводячи час на власний розсуд.

Таким чином, солдат військової служби за призовом під час мобілізації ОСОБА_5 , будучи військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 , всупереч вимог ст.ст.9, 11, 12, 16, 49, 127, 128 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України та ст. ст. 1 - 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, в умовах воєнного стану, з метою тимчасового ухилення від військової служби, самовільно залишив військову частину НОМЕР_2 ( АДРЕСА_2 ), без поважних причин о 20 годині 00 хвилин 22 червня 2024 року, чим допустив умисне порушення встановленого порядку несення військової служби що призвело до порушення військової дисципліни та неналежного виконання службових обов`язків чим заподіяв шкоду інтересам військової служби, що виявилось в підриві бойової готовності підрозділу тривалістю більше 26 діб, вчинене в умовах воєнного стану, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч.5 ст.407 КК України (згідно із змінами, внесеними Законом № 3233-IX від 13 липня 2023 року).

31 жовтня 2024 року вказані відомості внесено до ЄРДР за № 0002606 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України.

19 лютого 2026 року в межах вказаного кримінального провадження ОСОБА_5 затримано в порядку п.6 ч.1 ст.615 КПК України, за вчинення злочину передбаченого ч.5 ст.407 КК України.

19 лютого 2026 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.407 КК України.

Згідно положень ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які визначені статтею 178 КПК України.

Частиною 1 ст.194 КПК України встановлено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим злочину; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України підтверджується зібраними доказами, а саме актом службового розслідуванням від 18.07.2024 року, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 19.02.2026 року, витягом з реєстру досудових розслідувань, довідкою-доповіддю про факт самовільного залишення розташування військової частини, повідомленням про підозру від 19 лютого 2026 року, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 19 лютого 2026 року.

Встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народженого у м. Северодонецьк Донецької області, українець, громадянин України, військовослужбовець військової служби за мобілізацією, солдат резерву 332 роти резерву військової частини НОМЕР_1 із середньою-спеціальною освітою, одруженого, проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

За положеннями ч.2 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

З огляду на наведене, вирішуючи питання про обрання підозрюваному ОСОБА_5 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя враховує, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 407 КК України, яке відносяться до тяжких злочинів, оскільки таке вчинено в умовах воєнного стану, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років, наявність ризиків передбачених ст.177 КПК України, зокрема, що останній, у разі доведення його вини у суді, будучи обізнаним про безальтернативне покарання, що йому загрожує за вчинений злочин для уникнення покарання може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; може полишити місце свого проживання, виїхати в іншу область або за територію України, де буде переховуватись від суду, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; що підозрюваний тривалий час переховується з метою ухилення від проходження військової служби, а відтак знятий з усіх видів забезпечення, не має постійного джерела доходу, або продовжити вчиняти злочини пов`язані із ухиленням від проходження військової служби за мобілізацією під час дії воєнного стану; інші обставини, слідчий суддя вважає, що підозрюваному ОСОБА_5 , слід обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів оскільки, інший, менш суворий запобіжний захід не усуне ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Відповідно до п.8 ст. 176 КПК України передбачено, що під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчинені злочинів, передбачених ст. 402-405, 407, 408, 429, КК України, застосовується виключно запобіжний захід визначений п.5 частини 1 цієї статті, тобто тримання під вартою

Разом з тим, слідчий суддя вважає за можливе одночасно визначити розмір застави з огляду на наступне.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави. В ухвалі слідчого судді зазначаються обов`язки, які будуть покладені на підозрюваного у разі внесення застави.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно з п.2 ч.5 ст. 182 КПК України застава щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, визначається в розмірі від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України, яке відносяться до тяжких злочинів.

Тому з врахуванням вимог зазначених в ч.4 ст.182 КПК України, слідчий суддя вважає, що підозрюваному, слід визначити заставу у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 133120,00 грн., оскільки такий розмір буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання існуючим ризикам, а також буде пропорційним, співмірним заходом.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.176-178,183, 193, 194, 196, 197, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ ВП №1 Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задоволити частково.

Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів, тобто до 19 квітня 2026 року включно, з визначенням застави у розмірі 40 (сорок) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 133120 (сто тридцять три тисячі сто двадцять) гривень 00 копійок.

Роз`яснити, що підозрюваний або заставодавець (фізична або юридична особа) мають право у будь-який момент внести заставу на депозитний рахунок суду в розмірі, визначеному в ухвалі суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави, наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження;

- не відлучатися з Тернопільської області без дозволу слідчого, прокурора чи суду в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження;

- повідомляти про зміну свого місця проживання слідчого, прокурора чи суд в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження;

- заборонити спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати, за наявності на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала про обрання запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку її дії.

Копію ухвали вручити прокурору, слідчому, підозрюваному, захиснику та скерувати начальнику ДУ «Чортківська установа виконання покарань № 26».

Ухвала може бути оскаржена до Тернопільського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1