Справа № 404/848/26
Номер провадження 1-кс/404/415/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2026 року місто Кропивницький

Фортечний районний суд міста Кропивницького у складі

слідчої судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погодженого прокурором Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0000177, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Рибчине, Новгородківського р-н., Кіровоградської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

-у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

1.Суть клопотання.

Слідчий СВ Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді із клопотанням у даному кримінальному провадженні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , яке погоджено з прокурором Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_8 .

На обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що в провадженні СВ Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Кіровоградській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000177 від 25.01.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 25.01.2026, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, у ОСОБА_6 , з корисливих мотивів, виник злочинний умисел, спрямований на умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу будівлі де розташоване відділення № 25002 АТ «Укрпошта», за адресою: м. Кропивницький, вул. Віктора Чміленка, 21А, яку винаймає юридична особа Акціонерне товариство «Укрпошта», , юридична адреса: 01001, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 22, яка належить на праві власності гр. ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В подальшому, з метою реалізації свого злочинного умислу ОСОБА_6 , заздалегідь підготувавши каністру з невстановленим в ході досудового розслідування нафтопродуктом із вогненебезпечними властивостями та запальничку, для здійснення підпалу відділення №25002 АТ «Укрпошта», реалізуючи злочинний умисел, направлений на умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу, останній 25.01.2026 , близько 20 год. 18 хв. знаходячись поруч з відділенням №25002 АТ «Укрпошта», за адресою: м. Кропивницький, вул. Віктора Чміленка, 21А, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх діянь, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, підійшов до вхідних дверей вказаного відділення, з каністрою в руках та облив їх невстановленим нафтопродуктом із вогненебезпечними властивостями, після чого о 20 год. 21 хв., шляхом піднесення джерела відкритого вогню, здійснив підпал вхідних дверей відділення №25002 АТ «Укрпошта», та після розповсюдження вогню втік з місця вчинення підпалу у невідомому напрямку, спричинивши потерпілій ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , матеріальну шкоду, яка з її слів становить 250 000 грн., та юридичній особі АТ «Укрпошта», , яка на даний час встановлюється.

27.01.2026 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі від 3 до 10 років, тобто даний злочин відноситься до категорії тяжких злочинів.

Дії ОСОБА_6 кваліфіковані органом досудового розслідування за ч.2 ст.194 КК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

В обґрунтування доводів щодо застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу слідчий посилається на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

ІІ. Позиції сторін.

Прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити посилаючись на обставини, викладені в ньому.

Слідчий в судовому засіданні вказав, щодо ризику переховуватись від органу досудового розслідування та суду, що підозрюваний в силу свого віку здатен покинути територію України, також додав щодо ризику пливу на свідків, що в ході досудового розслідування допитано працівника, який є ключовим при встановленні особи підозрюваного.

Підозрюваний заперечив проти задоволення клопотання, просив обрати щодо нього запобіжний захід у виді домашнього арешту за місцем проживання.

Підозрюваний щодо себе вказав, що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , даний об`єкт нерухомості належить його бабусі, за даною адресою бабуся проживає разом з його дядьком, проживає за адресою: АДРЕСА_2 , даний об`єкт нерухомості орендує протягом пів року, на підставі усної домовленості, неодружений, на утриманні неповнолітніх та осіб похилого віку не має, хвороб не має, має середню освіту, працює у ФОП « ОСОБА_10 », на посаді слюсаря з ремонту сільхоз-техніки, раніше до кримінальної відповідальності не притягався, заощаджень, рухомого нерухомого майна у власності не має. Вину визнав, та пояснив, що вчинив несвідомо.

Захисник проти задоволення клопотання заперечив, просив обрати ОСОБА_6 запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме особисте зобов`язання або ж домашній арешт за місцем реєстрації з можливістю працювати.. Звертав увагу суду, що підозрюваний вину визнає, кається у вчиненому. Також зазначив, що прокурором не підтверджено доказами наявність ризиків. Ризик переховування є безпідставним, адже застосування лише тяжкість покарання прямо заборонено Європейським судом з прав людини. Щодо ризику впливу на свідків та потерпілу вказав, що не має сенсу впливати на свідків та потерпілу, адже свідки бачили лише полум`я, важливість показань яких малоймовірна. Щодо ризику вчинити інший злочин зазначає, що підозрюваний раніше не судимий, працює, позитивно характеризується за місцем роботи. Також захисник вказав, що порушено права на законність затримання.

ІІІ. Кримінально-процесуальне законодавство.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

За правилами ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей.

Згідно з ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка, мотиви та висновки слідчого судді

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СВ Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Кіровоградській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000177 від 25.01.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

26 січня 2026 року о 17 год. 45 хв ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі ст.208 КПК України затримано за підозрою у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.

27 січня 2026 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Harav. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).

Розумна підозра, згадана в ст.5 § 1(с) Конвенції, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italy of 11 January 2001, §45).

Дослідивши докази, надані в обґрунтування поданого клопотання, слідчий суддя вважає їх достатніми для висновку, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України, у об`ємі як того вимагає закон, на момент вирішення питання про застосування запобіжного заходу, виходячи з критеріїв "розумної підозри", тобто наявності фактів та іншої інформації, яка могла б переконати неупередженого спостерігача в тому, що ОСОБА_6 міг вчинити інкриміноване йому правопорушення.

Наявність обґрунтованої підозри на ранній стадії досудового розслідування на переконання слідчого судді підтверджується на підставі досліджених копій документів, які долучені до клопотання, зокрема: протокол прийняття заяви про вчинення злочину від ОСОБА_11 від 25.01.2026; протокол огляду місця події від 25.01.2026; протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 26.01.2026; протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 26.01.2026; протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 26.01.2026; протокол допиту свідка ОСОБА_14 від 26.01.2026; протокол огляду предмета від 26.01.2026; протокол огляду предмета від 26.01.2026; протокол прийняття заяви від ОСОБА_9 від 27.01.2026; протокол допиту потерпілої ОСОБА_9 від 27.01.2026; протокол затримання особи, підозрюваного у вчиненні злочину від 26.01.2026; протокол особистого обшуку затриманого від 26.01.2026 та іншими матеріалами досудового розслідування в їх сукупності, долученими до матеріалів клопотання.

Окрім того, варто зазначити, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, не вправі давати оцінку правомірності призову підозрюваного на військову службу, а лише зобов`язаний на підставі оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є ймовірною та встановлених обставин достатньою для виправдання подальшого розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження з ціллю висунення обвинувачення або спростування підозри.

Аналіз представлених доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і неможливо стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення обвинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

Згідно ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей.

В обґрунтування доводів щодо застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу прокурор посилається на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України,- можливість переховуватись від органів досудового розслідування або суду; можливість незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, відповідно до ч.ч.1, 2 ст.23, ст.224, ч.4 ст.95 КПК України.

З огляду на зазначені положення закону, ризик впливу на свідків, потерпілу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Тобто ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Отже, прокурором під час розгляду клопотання доведено наявність ризику, визначеного п.3 ч.1 ст.177 КПК України.

Щодо ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України), слідчий суддя зазначає таке.

Обґрунтовуючи наявність даного ризику прокурор посилався на тяжкість інкримінованого ОСОБА_6 кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України, яке відповідно до ст.12 КК України відноситься до категорії тяжкого злочину, покарання за вчинення якого передбачено у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до десяти років.

Тяжкість покарання сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. При цьому ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню («Бекчиєв проти Молдови» (Becciev v. Moldova), 2005, § 58).

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні умисного тяжкого кримінального правопорушення проти власності, офіційно працевлаштований, неодружений, із середньою освітою, хвороб, групи інвалідності не має, має постійне місце реєстрації, позитивно характеризується за місцем роботи, раніше до кримінальної відповідальності не притягався, тому місці соціальні зв`язки наявні. Відтак наявність міцних соціальних зв`язків не стали стимулюючим заходом вчинення кримінального правопорушення.

Отже, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, тяжкості кримінального правопорушення, особи підозрюваного, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність ризиків, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування (п.1 ч.1 ст.177 КПК України).

Щодо ризику передбаченого п.5 ч.1 ст. 177 КПК України, слідча суддя зазначає, що прокурором не доведено наявність даного ризику, адже підозрюваний раніше до кримінальної відповідальності не притягався, офіційно працевлаштований, позитивно характеризується за місцем роботи.

На даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою забезпечення дієвості відповідного кримінального провадження та запобігання реалізації вказаних ризиків.

При вирішенні питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу, крім встановлених ризиків кримінального провадження, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами матеріалів, оцінює в сукупності також існування інших обставин, передбачених ст.178 КПК України, а саме:

- вагомість наданих стороною обвинувачення доказів про ймовірне вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України проти власності;

- пред`явлення підозри у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, у разі визнання винуватим у вчиненні якого, ОСОБА_6 може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до десяти років;

- станом на день розгляду клопотання підозрюваному виповнилося 21 рік;

- майновий стан - зі слів заощаджень, рухомого чи нерухомого майна у власності не має;

- міцність соціальних зв`язків офіційно працевлаштований, неодружений, має постійне місце реєстрації, позитивно характеризується за місцем роботи, раніше до кримінальної відповідальності не притягався, із середньою освітою;

- інформації про наявність у підозрюваного тяжких хронічних захворювань, які б перешкоджали застосуванню до нього запобіжного заходу, слідчому судді не надано.

Крім того, слідча суддя зазначає, що сама по собі тяжкість вчиненого злочину, не є підставою для задоволення клопотання, проте у сукупності з іншими обставинами є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в триманні підозрюваного під вартою, а тому клопотання слідчого підлягає задоволенню з обранням відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Доводи сторін у справі та їх позиція не надали підстав для можливості застосування домашнього арешту, оскільки обрання такого запобіжного заходу не забезпечить в повній мірі дотримання належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Оскільки підозрюваний не вказав на можливість внесення застави, зазначаючи про відсутність накопичень, як і не вказав на осіб, які можуть внести кошти, застава, як самостійний вид запобіжного заходу не може бути застосована.

Отже, більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, не може бути застосовано до ОСОБА_6 .

За наведених обставин в сукупності слідчий суддя вважає, що застосування відносно ОСОБА_6 менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є неможливим, оскільки не зможе забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків та запобігти встановленим ризикам на цій стадії досудового розслідування, а тому слідча суддя дійшла висновку про задоволення клопотання і вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Надаючи оцінку доводам сторони захисту про незаконність затримання підозрюваного, слідча суддя зазначає таке.

Згідно витягу з ЄРДР кримінальне провадження зареєстровано 25.01.2026, час внесення відомостей до ЄРДР про заяву, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення 26.01.2026 09:31:21. Підставою реєстрації провадження слугували повідомлення підприємств, установ , організацій та посадових осіб.

Досудове розслідування здійснюється Кропивницький РУП ГУНП в Кіровоградській області.

Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, від 26.01.2026 підозрюваного ОСОБА_6 затримано органом досудового розслідування 26.01.2026 о 17 год 45 хв. Протокол затримання складено в присутності захисника ОСОБА_5 . Зауважень і доповнень до змісту протоколу затримання від понятих, затриманого та інших учасників слідчої дії не надходило.

Враховуючи обставини провадження, слідча суддя вважає, що у провадженні наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного. Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в триманні підозрюваного під вартою, а тому клопотання слідчого підлягає задоволенню з обранням відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Строк тримання під вартою ОСОБА_6 обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 17 год. 45 хв. 26.01.2026.

Згідно з ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В силу п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, беручи до уваги суспільну небезпеку кримінального правопорушення, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_6 , його особу, матеріальний стан, обставини вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку щодо визначення застави у розмірі 133 120 гривень, що відповідає 40 прожитковим мінімумам для працездатних осіб та узгоджується зі змістом ст.182 КПК України.

Керуючись ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне у разі внесення застави покласти на підозрюваного обов`язки, визначені ч.5 ст.194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131, 132, 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 369-372, 376 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання про застосування запобіжного заходу - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Строк дії ухвали та тримання під вартою ОСОБА_6 визначити з 17 год. 45 хв. 26.01.2026 до 17 год. 45 хв. 26.03.2026.

Визначити розмір застави в сумі 133 120 гривень, яка може бути внесена: рахунок отримувача №UA0002505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області, , банк отримувача ДКСУ м. Київ, код банку отримувача МФО 820172, призначення платежу: застава за ОСОБА_6 .

З моменту звільнення підозрюваного ОСОБА_6 з-під варти у разі внесення застави останній вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В разі внесення суми застави зобов`язати підозрюваного ОСОБА_6 до 26.03.2026 виконувати наступні обов`язки:

- прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утриматись від спілкування із свідками у даному кримінальному проваджені або будь-якою особою визначеною слідчим, за винятком їх участі в процесуальних діях;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Попередити підозрюваного ОСОБА_6 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України з одночасним вирішенням питання, передбаченого ч.10 ст.182 КПК України.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурора Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним, який тримається під вартою, у цей же строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідча суддя Фортечного районного суду

міста Кропивницького ОСОБА_1