СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/730/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2026 року м.Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві в режимі відео конференції клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.10.2025 за №0000710 стосовно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Києва, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 307 КК України,

за участю: прокурора ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 ,

встановив:

На розгляді суду перебуває вищевказане кримінальне провадження.

В судовому засіданні прокурором подано клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 , в обґрунтування якого прокурор зазначає про те, що ризики, які слугували підставою для обрання та продовження такого запобіжного заходу не зменшились, на думку прокурора, з огляду на тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення, жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не зможе запобігти ризикам, передбаченим пунктами 1,5 ст.177 КПК України, та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_3 .

В судовому засіданні прокурор просив подане ним клопотання задовольнити з викладених у ньому підстав.

Захисник ОСОБА_6 заперечила проти задоволення клопотання прокурора, зазначивши про те, що доводи прокурора ґрунтуються на припущеннях, ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, заявлені у клопотанні, не доведені, просила застосувати до її підзахисного більш м`який запобіжний захід. Звернула увагу на стан здоров`я обвинуваченого, на наявність у останнього міцних родинних стосунків, а також на те, що розмір застави попередньо визначений судом є непосильним для сім`ї її підзахисного.

Захисник ОСОБА_5 підтримав доводи захисника ОСОБА_6 та просив у задоволенні клопотання прокурора відмовити, окремо зазначив про те, що матеріали справи не містять доказів вчинення обвинуваченим інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Обвинувачений ОСОБА_3 підримав позицію захисників.

Дослідивши подане клопотання, заслухавши думку сторін кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Ухвалою суду від 28.01.2026 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 продовжено до 28.03.2026, а також визначено розмір застави у межах 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 665 600 (шістсот шістдесят п`ять тисяч шістсот) гривень 00 коп., з покладанням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

До спливу строку дії запобіжного заходу, враховуючи стадію судового провадження, завершити судовий розгляд кримінального провадження не вбачається можливим.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу, суд враховує практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Судом встановлено наявність ризиків того, що обвинувачений може переховуватись від суду з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину, оскільки у нього відсутні міцні соціальні зв`язки та достатні стримуючі фактори, а також обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення. Окрім того, ризик переховування від суду об`єктивно збільшується з урахуванням введення в Україні воєнного стану, який суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку.

При цьому суд враховує те, що обвинувачений ОСОБА_3 неодружений, утриманців не має, непрацевлаштований, обвинувачується, у вчиненні особливо тяжкого злочину з корисливих мотивів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Відомості про особу обвинуваченого в сукупності із обсягом обвинувачення та встановленими ризиками, передбаченими п.п.1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, дають достатні підстави вважати, що альтернативні запобіжні заходи не здатні запобігти вказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого .

Нові обставини, які б надавали можливість вирішення судом питання про зміну запобіжного заходу на більш м`який не виявлено.

Твердження сторони захисту про недоведеність існування на даний час ризиків,передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, заявлених прокурором у клопотанні, суд вважає безпідставними, з огляду на вищевикладене.

Також суд наголошує на тому, що всі інші питання, зокрема, щодо винуватості чи не винуватості в скоєні кримінального правопорушення, належності та допустимості доказів вирішуються під час розгляду справи по суті, сприяти якому й покликаний запобіжний захід.

З врахуванням вищенаведеного, зважаючи на тяжкість та суспільну небезпечність кримінального правопорушення, покарання, яке загрожує обвинуваченому ОСОБА_3 у разі визнання його винуватими, дані про особу обвинуваченого, суд виснує про необхідність продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 на 60 днів.

Водночас, беручи до уваги підстави та обставини, передбачені ст. ст. 177, 178 КПК України, суд вважає можливим зменшити суму альтернативного запобіжного заходу у виді застави для обвинуваченого і визначити її в межах 150 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Керуючись ст.177,ст.178, ст. 183, ст.194, ст.331, ст. 369, ст.372 КПК України, суд

постановив:

Клопотання прокурора - задовольнити частково.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 15 травня 2026 року, та утримувати його в ДУ «Київський слідчий ізолятор», місцезнаходження: м. Київ, вулиця Дегтярівська, будинок 13.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_3 заставу у розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 499 200 (чотириста дев`яносто дев`ять тисяч двісті) гривень 00 коп., яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Святошинського районного суду м. Києва, після внесення якої ОСОБА_3 підлягає звільненню з-під варти в порядку, передбаченому ч. 4 ст. 202 КПК України.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 у разі внесення застави наступні обов`язки: з`являтися до суду за кожною вимогою; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії цієї ухвали.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_3 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_3 , що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Строк дії ухвали визначити до 15 травня 2026 року .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Повний текст ухвали складено та оголошено 18.03.2026.

Суддя ОСОБА_1